ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 53, 2013-06-23 11:00

מירי רגב: זה מקום פרטי?

<נג'י עבאס: זה מקום פרטי, זה התחיל כבוסתן של סבא, באר המים של סבא, אז אמא ואבא המשיכו את הדרך וכל מה שתראו כאן בתוך הגנים זה עיצוב גן, בחירת צמחיה, יותר תאווה וזה 80% אשתי, 20% אני והילדים, על האישה הטובה נדבר בתוך הבית של אמא ואבא.

<נג'י עבאס: אתם תראו כאן הרבה דלתות והרבה חלונות, כי אנחנו, הדרוזים, מאמינים בגורל.

<נג'י עבאס: את משימת הגורל אף אחד לא יכול לנחש, לא יכול לדעת מה מחכה לו ומה ממתין לו בעוד רגע ובעוד שנייה.

<נג'י עבאס: אתם תראו כאן הרבה זרימת מים וכולם יודעים שאין חיים בלי מים וכל המים כאן עובדים על סירקולציה.

<נג'י עבאס: הכי חשוב כאן, תראו, הרבה צמחיה.

<נג'י עבאס: הרבה חזקים, הרבה חלשים, כמעט מרוב חלקי העולם, ושימו לב, אין ריב, אין צעקות, כולם שורדים ביחד.

<נג'י עבאס: אם אנחנו מסתכלים על כולם, כאן כולם נראים כעשירים, כי אומרים מי הוא העשיר?

<נג'י עבאס: השמח בחלקו, בטבע זה קיים.

<נג'י עבאס: ואני תמיד קורא לבני אדם, תצאו לטבע, כי זו האוניברסיטה הפתוחה, ממנה אפשר ללמוד איך להיות ביחד, בתנאי שכל אחד יהיה מרוצה ושמח בחלק שלו.

<נג'י עבאס: אנחנו נגיע לחלק מהבית של אמא ואבא, אנחנו נגיע לנגישות של נכה ומוגבל, כי לצערי בהרבה מקומות נוטשים את הנכה הזה, שהולך על כיסא הגלגלים.

<נג'י עבאס: כאן דאגנו לנכים, יש להם נגישות ויש להם תצפית שיכולה להגיע למצב שירגיש הכי גבוה מכולם, לא הכי נמוך מכולם.

<נג'י עבאס: להגיע למטה, לכוכבים, להגיע לתחנת הרכבת, פסי הרכבת, אז בואו נתחיל לאט לאט, נראה לכם את כל הפרויקט שעשינו כאן בתוך 25 שנה.

<נג'י עבאס: בבקשה.

<נג'י עבאס: יש לנו כאן את אחד העצים הכי חזקים והכי ותיקים במקום הזה.

<נג'י עבאס: עץ הפיקוס, כולם רואים את הפיקוס הזה.

<נג'י עבאס: אנחנו גדלנו בבית עם גנן מקצוען, לפי דעתי עבודת האבא בתוך הבית, הוא הגנן, הצמחייה שלו זה הילדים, אז הוא תמיד גזם אותנו בחיים, הוא תמיד אמר לנו מה מותר ומה אסור.

<נג'י עבאס: אנחנו גדלים יפה, לא מפריעים לאף אחד ואף אחד לא מפריע לנו.

<נג'י עבאס: שמתם לב?

<נג'י עבאס: בכניסה אין לנו שער שאנחנו נועלים, אבל יש שם שער מאוד חזק, אפילו יותר חזק מהפלדה.

<נג'י עבאס: השער הזה הוא נשמתם של אמא ואבא, היא שומרת, מגנה, מלווה כל מי שנכנס לגן הזה.

<נג'י עבאס: לעץ הזה אנחנו עולים פעמיים בשנה.

<נג'י עבאס: עלינו אליו לפני שבוע ומפחיתים לו את הנפח שלו ושימו לב, הוא ממשיך להיות שמח בחלקו, הוא לא מונע מהחלשים לקבל מה שמגיע להם.

<נג'י עבאס: לצערי, במציאות, לא כולם, רובם בני אדם שגדלים ואך ורק מפריעים לחלשים.

<נג'י עבאס: בטבע, עוד פעם, זה להיפך, כולם כאן גדלים ביחד וכל אחד מקבל מה שמגיע לו.

<נג'י עבאס: חבר'ה, יש לנו כאן נגישות שדיברתי עליה.

<נג'י עבאס: לפני שבע שנים הגיעו אליי חתן-כלה.

<נג'י עבאס: לחתן הזה קוראים איימרה, הוא מחורפיש, קטוע שתי רגליים, הוא חייל קרבי, בהיתקלות עם מחבלים נקטעו לו שתי רגליים ואנחנו מאמינים בגורל.

<נג'י עבאס: אז הוא לא הגיע לקצה למעלה ולא הייתה לנו כאן נגישות של נכה, של מוגבל, ולצערי בהרבה מקומות.

<נג'י עבאס: אני תמיד אומר שזה הקרקס, שבמדינה יש קרקס, הם צריכים להתחשב בדבר הזה.

<נג'י עבאס: אז יום אחרי זה לקחנו החלטה, אשתי ואני והילדים, הבן שלי רואד, הוא חייל שנה ושמונה חודשים, הוא באחת הסיירות הכי מובחרות, הוא בדובדבן, הוא מייצר את כל עבודות העץ, הוא לקח את הפרויקט הזה על עצמו, הוא יוצר את הנגישות והמשיך עם הנגישות שלו, הוא יצר גשר ותצפית.

<נג'י עבאס: היום נכה ומוגבל שיושב על כיסא גלגלים יכול להגיע עד לשם ושם הוא מתחיל להרגיש שהוא הכי גבוה מכולם, לא הכי נמוך מכולם, הוא כמעט רואה כל מה שאנחנו ראינו.

<נג'י עבאס: אז בואו נמשיך דרך המראות.

<נג'י עבאס: אתם עד עכשיו נראים מצוין, חבר'ה.

<נג'י עבאס: אני מקווה שתמיד נסתכל למראה כי בני אדם משתנים מרגע לרגע, כשמסתכלים אפשר לעשות את הדברים הכי טובים.

<נג'י עבאס: בבקשה, חבר'ה.

<נג'י עבאס: חבר'ה, זה חלק מהבית של אמא ואבא ואני תמיד אומר, מי שזוכר את עברו, עתידו כן בטוח.

<נג'י עבאס: יש כאן הרבה אור בתוך הבית, אנחנו חונכנו בבית עם הרבה אור, הרגשנו ואנחנו עדיין מרגישים, כשיש אישה טובה בתוך הבית, רק האישה טובה, אז הבית מואר מצוין, אין פינות חשוכות, אין סימני שאלה.

<נג'י עבאס: לנו יש בעיה, כמעט לא משעמם ולא יוצאים מהבית, כי בתוך הבית הכול ברור וזה חוזר אך ורק לאישה הטובה.

<נג'י עבאס: סיפרתי על הגנן שלנו, זה אבא.

<נג'י עבאס: הוא גזם אותנו יפה.

<נג'י עבאס: יש פה עלי טבק מיובשים, הם על הקיר.

<נג'י עבאס: לאבא שלי יש את הטבק הזה קרוב ל-30 שנה.

<נג'י עבאס: זה שגזם אותי בחיים, הוא תמיד בא ואמר לי 'נג'י, אל תעשן', תמיד שמעתי בקולו של אבא, בחיים לא עישנתי, אבל למענו של אבא אני כל שנה שותל שתיל אחד של טבק, מגדל את השתיל, קוטף את העלים, מייבש אותם ומרשה לעצמי מדי פעם להריח אותם.

<נג'י עבאס: חבר'ה, כשאני מריח אותם אני יכול להריח את הריח של אבא.

<נג'י עבאס: גם של אמא, גם של הפרנסה.

<נג'י עבאס: כי הטבק היה כמעט מקור הפרנסה היחידי למשפחה ועל זה אני לא מוכן לוותר.

<נג'י עבאס: בצד השני יש לנו את שתילי השומשום.

<נג'י עבאס: עשו חיבוק, עשו אותם בחבילות, שמו אותם כלפי מעלה מתחת לשמש.

<נג'י עבאס: לשומשום יש הרבה תרמילים.

<נג'י עבאס: הופכים, מנערים, לוקחים את הגרעינים, שמנים בתוך הנפה, בתוך האורבל, מסננים אותם ולוקחים את המובחרים.

<נג'י עבאס: ומה דעתכם, חבר'ה?

<נג'י עבאס: אני חושב שבעולם הזה כבר צריך מסננת, יש הרבה מה לסנן בעולם הזה.

<נג'י עבאס: שימו לב למעלה, תסתכלו איזה חיבור ואיזה חיבוק בין כולם.

<נג'י עבאס: כמעט מרוב חלקי העולם וכולם נראים כעשירים.

<נג'י עבאס: אז כאן הכול קיים, חבר'ה.

<נג'י עבאס: עוד פעם, אומרים מי הוא העשיר?

<נג'י עבאס: השמח בחלקו, ואנחנו לוקחים את המילה עשיר בעברית, היא מתחילה ב-ע', זה מישהו שאלוהים נתן לו עיניים, ה-ש' זה השיניים, י' זה ידיים ו-ר' זה רגליים.

<נג'י עבאס: זה בן אדם עשיר שלא צריך אף אחד.

<נג'י עבאס: אז כל נכה ומוגבל עולה לכאן והוא יכול לראות כמעט כל מה שאנחנו רואים, ופה הוא מרגיש שהוא הכי גבוה מכולם.

<נג'י עבאס: אז אין לכם הרבה זמן, בואו נמשיך, יש לנו 7.5 דונם לעבור.

מירי רגב: לא נכון.

<נג'י עבאס: חבר'ה, יש לנו כאן תחנת רכבת, עם פסי רכבת, גלגל החיים, תיכף נגיע אליו.

<נג'י עבאס: התחנה הזו, אבא שלו, קוראים לו רשיד, המשפחה זה עבאס, תיכף נראה לכם את התעודה של אבא.

<נג'י עבאס: אבא שלי, רשיד עבאס, הוא החייל הראשון הדרוזי.

<נג'י עבאס: הוא התגייס ב-27.9.48, ויש לו אות הקוממיות של המדינה.

<נג'י עבאס: הצעד שאבא עשה, אנחנו מאוד מאוד גאים במעשה של אבא.

<נג'י עבאס: אחרי קום המדינה, אחרי כל מה שעשו הדרוזים למען קום המדינה וכולם יודעים שדרוזים עשו הרבה ועדיין נותנים הרבה, בן גוריון ז"ל בשנת 59' החליט לבוא לפגוש את המכובדים של העדה, לפגוש את החיילים הראשונים, אז המפגש נעשה כאן, בחלקה הזאת.

<נג'י עבאס: כאן הוא נפגש איתם וכאן סוכמו שאר הדברים שצריכים לסכם.

<נג'י עבאס: יש לנו כאן תחנת רכבת, אבל כאן לא הייתה תחנה ומכאן לא עברה רכבת.

<נג'י עבאס: אנחנו, הדרוזים, מאמינים בגלגול נשמות.

<נג'י עבאס: אני אישית לא זוכר מאין באתי, אני לא זוכר איפה הייתי, אבא שלי בגיל 62 קם בבוקר, בריא ושלם, הייתה לו משימה קטנה לעשות, יצא מהבית בכיוון של הבנק, נכנס לבנק, משך לי כמות של כסף מזומן, כשיצא מהבנק הרגיש לא טוב, אשתי הייתה בחודש התשיעי להריונה, באותו רגע גם היא חשה לא טוב, גם אותה הסיעו לבית חולים נהריה, שם אבא ואשתי נפגשו.

<נג'י עבאס: הייתי רחוק כמעט נסיעה של שעה, אמרו לי 'נג'י, תגיע לבית חולים נהריה', כי אשתי נמצאת שם, הם שיקרו לי ולא אמרו שגם אבא נמצא שם.

<נג'י עבאס: כשהגעתי לשם הופתעתי מאבא, ולאבא שלי חיכתה שם מתנה, המתנה שאבא קיבל אותה בבית חולים נהריה זה דום הלב, חבר'ה.

<נג'י עבאס: לדום לב אני קורא מתנה, אבא דאג לנו, עשה לנו הרבה דברים טובים, סיים את המסע שלו בכבוד, לא סבל ולא הצטרך אף אחד.

<נג'י עבאס: באותו רגע, באותה שנייה נולדה לי הבת.

<נג'י עבאס: לי יש ארבעה בנים ויש לי בת שמתחתנת בעוד חודש, קוראים לה רנין.

<נג'י עבאס: הפירוש של רנין זה ציר של מנגינה.

<נג'י עבאס: חבר'ה, אני מאמין שכל בן אדם מגיע לעולם הזה, בתחנה הוא זוכה בכרטיס ביקור, אז אבא שלי קיבל את כרטיס הביקור שלו, הוא לא ידע שהכרטיס הזה הולך להסתיים באותה תחנה שנכדתו תעלה לחיים.

<נג'י עבאס: שמתי בתוך התחנה מאזניים, המאזניים, חבר'ה, זה חשבון הנפש.

<נג'י עבאס: כדאי בסופו של כל יום.

<נג'י עבאס: אנחנו גדלנו בבית ותמיד אמרו לנו שכשקמים בבוקר פותחים את העיניים ודבר ראשון להגיד תודה לאל, שקיבלנו עוד יום מתנה לחיות.

<נג'י עבאס: אז עשיתי לבת שלי פסי רכבת, מסע החיים שלה ויצרתי לה גלגל.

מירי רגב: אפילו דוד אזולאי מסכים עם כל מה שאתה אומר.

מירי רגב: הוא חותם על זה שתיתן דרשה בבית כנסת.

<נג'י עבאס: אז הגלגל הזה בערבית נקרא נעורא ובעברית זה אנטיליה.

<נג'י עבאס: בשפה שלי, אני קורא לזה גלגל החיים, נקווה שהגלגל הזה ימשיך להסתובב לאט לאט ויזרים לבת שלי חיים יותר ארוכים ממה שאבא קיבל.

<נג'י עבאס: חבר'ה, תעלו על הפסים, אין לכם מה לדאוג, אנחנו כולנו בתוך הרכבת.

<נג'י עבאס: בבקשה.

מירי רגב: יפה מאוד, יישר כוח.

<נג'י עבאס: בהתחלה למטה, כשאין לו כלום, ורגע אחד הוא חייב להיות למעלה.

<נג'י עבאס: חבר'ה, אלה החיים, רגע למטה ורגע למעלה.

<נג'י עבאס: תיזהרו, חבר'ה, כשעולים למעלה תחשבו על העבר, כי בלי זה לא היינו מגיעים.

<נג'י עבאס: מירי, זאת התעודה של אבא, שהוא החייל הראשון הדרוזי, עם אות הקוממיות של המדינה.

<נג'י עבאס: זה המפגש בין הדרוזים לבן גוריון כאן.

<נג'י עבאס: ויש פה, חבר'ה, קשר.

<נג'י עבאס: תמיד שאלנו מה הקשר שלנו, העם הדרוזי, עִם העם היהודי.

<נג'י עבאס: חבר'ה, אמא של גבי אשכנזי היא חלבית, מי שהביא אותה ארצה זה סבא שלי, בשנות ה-20-30, אבא קם והמשיך את הדרך.

<נג'י עבאס: יש לי חייל משוחרר, אני הייתי בצבא, הוא היה חוקר מצ"ח, יש לי אחד בדובדבן ויש אחד מסתערב במג"ב ויש פה, חבר'ה, כתבה שקיבלתי אותה, עשו אותה בבית חולים רמב"ם, מוצאם של הדרוזים והיהודים מאבות משותפים, קובע מחקר גנטי שנערך בטכניון.

<נג'י עבאס: לקחו דם של דרוזים מסוריה, מלבנון, מהארץ, לקחו דם של יהודים ומצאו שם גן אחד משותף מאז הכוהנים.

<נג'י עבאס: חבר'ה, זה אומר שאנחנו שני העמים אחים לא מקום המדינה, אנחנו אחים מקום העולם.

מירי רגב: אחים בדם.

<נג'י עבאס: נישאר ביחד עד שנגיע למשימה הכי טובה, בעזרת ה'.

מירי רגב: זה יפה מאוד.

<נג'י עבאס: זה אבא שלי, חבר'ה.

<נג'י עבאס: צמוד לתחנת הרכבת, כי כולם עולים בתחנה וכולם יורדים בתחנה.

<נג'י עבאס: מקווים שנמשיך לזמן יותר ארוך ממה - - -

מירי רגב: שיהיה יישר כוח, ואנחנו נבוא לבקר עם המשפחה פה.

מירי רגב: אבל אחר כך כבש, אין, אנחנו לא עוזבים פה בלי כבש.

מירי רגב: אבל כבש שעבר כמובן - - -

דוד אזולאי: כשר.

מירי רגב: שחיטה אצל דוד אזולאי.

<נג'י עבאס: יש לנו חייל פצוע, נפצע לפני עשר שנים וחצי בבית אל, בשירותו הצבאי, אח של אשתי.

<נג'י עבאס: בסוף כשעברתי עם כל המסמכים ולא מצאתי תשובה, אז פניתי לבני ברק, ישבתי עם הרב פירר, הראיתי לו את כל המסמכים, הוא אמר לי 'נג'י, מבחינה רפואית אין מה לעשות, רק לחכות לנס מאלוהים'.

<נג'י עבאס: אנחנו עשר שנים מחכים לנס הזה.

<ואכד עאמר: עכשיו אנחנו עוברים בשכונה חדשה.

<ואכד עאמר: לשכונה הקוראים הזאת יש בעיות.

<ואכד עאמר: הכביש הזה נסלל - - -

<קריאה: אנחנו עזבנו בשנות ה-70'.

<ואכד עאמר: יש חיילים ויש גם אדמה פרטית גם.

<ואכד עאמר: אומרים שיש 120 שותפים, דבר כזה אין בישראל.

מירי רגב: מה זה 120 שותפים?

<ואכד עאמר: זה 120 אנשים שכאילו מייצגים משפחות שיש להם חלק באדמה ויש גם חלק מהמדינה ויש חלק פרטי.

מירי רגב: זה יכול להיות שיש כאן 120 שותפים בקרקע פרטית?

<ואכד עאמר: משלב, אתה מכיר את הסיפור של האנשים כאן?

מירי רגב: 120 שותפים בקרקע פרטית?

מירי רגב: יכול להיות?

<יוסף משלב: מה הגודל של - - -

<ואכד עאמר: אנשים בעלי משפחות שהיו שותפים וזה מפריע.

מירי רגב: המדינה לדוגמה לא יכולה להיכנס למשא ומתן כדי להרחיב - - -

<ואכד עאמר: מירי, בדיוק, יש לנו עכשיו באיזה 40 דונם והם שותפים וצריך לעשות איחוד וחלוקה.

<ואכד עאמר: זו בעיה רצינית.

<ואכד עאמר: חבר'ה, בגדול, בג'וליס, אמרתי לכם, חשוב להם החינוך וחשוב להם בית טוב וגינה.

<ואכד עאמר: הכפר שלנו ירוק.

<ואכד עאמר: עוד דבר שרציתי להגיד לגבי הצבא והמתגייסים.

<ואכד עאמר: אנחנו קיבלנו מקום ראשון במדינה וקיבלנו תעודה על זה, אצלנו פה מתגייסים 87%.

מירי רגב: מתגייסים ללחימה?

<ואכד עאמר: לכל זרועות הביטחון, יש לנו החל מחיל אוויר עד הש"ג.

<ואכד עאמר: בכל זרועות הביטחון.

<ואכד עאמר: יש לנו גם טייסים וכל מיני - - -

<קריאה: יש טייס דרוזי?

<ואכד עאמר: יותר מאחד, כן.

<ואכד עאמר: הכביש הזה, סללו אותו חדש, הרבה בעיות.

<ואכד עאמר: יש לנו בעיות תעסוקה.

<ואכד עאמר: אני אדבר על בעיות תעסוקה ביישוב.

<ואכד עאמר: היו לנו ארבע מתפרות בעבר וגמרו את הסיפור של המתפרות והתעשייה הזעירה, במרכאות.

<ואכד עאמר: יש לנו בעיה עם הנשים והבנות, שאין מקורות עבודה ואין מקורות תעסוקה, וצריך למצוא משהו שיוכל לשלב את הכוח הזה בעבודה.

<ואכד עאמר: כי פשוט אם אין הכנסה שנייה בבית זו בעיה רצינית.

<ואכד עאמר: כשאומרים אצלנו, משקיעים בבתים, משקיעים הרבה בבנייה ולצערי זה עולה להם גם בבריאות.

<ואכד עאמר: כי אין להם את כל הכסף ולא חצי כסף, אבל הם לקחו הלוואות ולוקחים ו'אני יש לי בית ולמה לשכן יש גינה יותר ירוקה?

<ואכד עאמר: אז אני צריך גם בית וגם גינה', וזה מכניס את הצעירים להרבה לחץ, בעיקר לחץ כספי.

<ואכד עאמר: זו שכונה צפונית של היישוב.

<ואכד עאמר: ג'וליס איבדה במלחמות ישראל כמעט 25 חיילים וכל שנה אנחנו גם ביום הזיכרון עולים לבתי הקברות.

<ואכד עאמר: יש לנו שני בתי קברות בכפר.

<ואכד עאמר: אנחנו נלך עכשיו למקום מיוחד,ששם נקברו שלושה חיילים.

<ואכד עאמר: מבחינת הגיוס, אמרתי לכם, אצלנו אחוז הגיוס הוא 87%, רק מי שחולה או משהו אחר שבריאותית לא יכול להתגייס, כולם מתגייסים.

<ואכד עאמר: מצב המועצה בגדול.

<ואכד עאמר: אצלנו המצב לא טוב ויש הרבה קשיים והקשיים נבעו, אני סבור שכולכם זוכרים את האיחוד שנכפה על הכפרים, ג'וליס, ירכא, אבו סנאן, ינוח ג'ת, אז רצו לעשות מה וזה, ולא נתנו את הדעת ולא את התכניות, על כן היינו שנה בלי ראש רשות, בלי מועצה.

<ואכד עאמר: שנה שלמה עד שביטלו את החוק.

<ואכד עאמר: הרי חוק אחרי שנה אתה יכול לבטל אותו, אתם מכירים את זה יותר טוב ממני, אז אחרי שנה ביטלו את החוק ואז חזרנו לבחירות.

<ואכד עאמר: השנה הזאת היה ואקום גדול וזה הכניס את המועצה להרבה קשיים כלכליים ואנחנו עד היום סובלים מקשיים.

<ואכד עאמר: באמת צריך תמיכה מסוימת למועצה, כי פה, בגדול, יש לנו אזור תעשייה קטן שלא מביא לנו הרבה פרנסה והכנסה - - -

מירי רגב: איך אחוזי הגבייה של הארנונה?

<ואכד עאמר: אחוז הגבייה של הארנונה, בשנה שעברה סגרנו עם כמעט 75%.

<ואכד עאמר: אז אנשים בגגדול כולם שכירים ושכיר לא מכניס הרבה ארנונה, אז מקורות ההכנסה של המועצה הם מקורות דלים מאוד, ובמידה מסוימת - - - חבר'ה, ממול, זה הבית של חבר הכנסת סאלח טריף, אנחנו ניקח שמאלה.

<ואכד עאמר: המועצה נמצאת בגירעון כספי וצריך לחשוב טוב מאוד איך פעם אחת ולתמיד צריך לצאת מהמצוקה הזאת.

<ואכד עאמר: בעיה של שנה מפריעה לך למשך המון שנים.

<קריאה: אזורי תעשייה יש פה?

<ואכד עאמר: יש לנו אזור תעשייה קטן וצריך להרחיב את זה, דחוף צריך להרחיב את זה.

<קריאה: יש פה יזמות?

<ואכד עאמר: יש מפעלים מהמרכז גם ומהיי טק.

<ואכד עאמר: ואני מכיר שלושה כאלה שרוצים לבוא.

<קריאה: ו-?

<ואכד עאמר: ואין להם אדמה.

<קריאה: אין הקצאות או אין - - - יש אדמה, אבל אין תכנון.

<ואכד עאמר: כדי לפתח אזור תעשייה צריך אדמה.

<ואכד עאמר: יש אדמה שהיא משותפת, בגלל שהיא אדמה של המדינה, ובאמצע יש אדמה פרטית.

<ואכד עאמר: יש בעיה שצריך באמת לשבת על זה ולעשות מעשה עם האנשים הפרטיים.

<ואכד עאמר: אתה לא תוכל לקחת את האדמה שלהם, צריך למצוא איזה שהוא פתרון שהוא טוב לשניהם.

דוד אזולאי: הפתרון היחיד שיוותרו על האדמות ויאפשרו - - -

<ואכד עאמר: דוד, היית מוותר על אדמה שלך?

דוד אזולאי: לי אין אדמה.

<ואכד עאמר: זה אדמה שלו שירש מאבא ומסבא וסבא.

<ואכד עאמר: אפשר למצוא פתרון, תמיד אפשר למצוא פתרון.

<ואכד עאמר: חבר'ה, אנחנו עוד מעט נגיע לקבר שייח' הצדיק, הייתם אצלו בעבר, זה הבית שלו.

<ואכד עאמר: קבר השייח' הצדיק, השייח' עלי פארס.

<ואכד עאמר: השייח' הזה הוא צדיק, נולד בשנת 1704 ונפטר ב-1751, הוא מוכר כאיש צדיק, איש גלוי עיניים, סגפן ומוכר גם בזכות השירה והאהבה לאלוהים.

<ואכד עאמר: הקבר שלו כאן נמצא 300 שנה, הוא קבור כאן.

<ואכד עאמר: הוא בא אלינו מירכא, הכפר השכן, הוא גדל בג'וליס ונקבר כאן.

<ואכד עאמר: ויש גם פה שלושה קברים של חללי צה"ל שאנחנו גם נראה איך טקסי הקבורה אצלנו.

<ואכד עאמר: בבקשה.

<ואכד עאמר: רבותיי, אנחנו נמצאים במקום קדוש, שמכל הכפרים של העדה הדרוזית באים לבקר כאן, קבר שייח' עלי פארס עליו השלום.

<ואכד עאמר: אני סיפרתי לחבר'ה באוטובוס, הוא נולד ב-1704 ונפטר ב-1751, הוא ידוע כאיש צדיק, צדיק גדול, מבחינת רמה הוא בדרגה מתחת לנביאים, הוא מוכר בשירים שלו, שירי האהבה לאלוהים והוא איש גלוי עיניים וסגפן שמוכר מאוד.

<ואכד עאמר: אחד הסיפורים הוא שכשהוא היה בג'וליס הוא עבר בוואדי, מזרחית לג'וליס 2 קילומטרים, שם הוא התבודד כחצי שנה וכל יום היו לוקחים לו את המים והאוכל עד שחזר לכאן.

<ואכד עאמר: אחד הסיפורים היפים הוא שתמיד לקחו לו מים ואוכל והוא ראה בזה מעמסה גדולה לאלה שבאו, שעתיים הליכה ושעתיים בחזרה, ואז הוא אמר להם, 'חבר'ה, אל תביאו לי', ויום אחד כשבאו אליו בבוקר מצאו שהתקרה מטפטפת לה מים.

<ואכד עאמר: ועד עכשיו זה מטפטף מים.

<ואכד עאמר: זה בגדול בקצרה.

<ואכד עאמר: עכשיו ראש המועצה ידבר כמה מילים.

<סלמאן הינו: אין לי מה להוסיף.

<סלמאן הינו: אני סלמאן הינו, ראש מועצת ג'וליס, אני מברך אתכם ג'וליס, בברכה דרוזית, אהלן וסהלן.

<סלמאן הינו: ג'וליס, הסביר לכם ואכד, זה 5,500 תושבים, כולם דרוזים, מאה אחוז דרוזים.

<סלמאן הינו: בג'וליס יש את המנהיגות הדתית של העדה הדרוזית מזה 350 שנה.

<סלמאן הינו: זה התחיל כאן מזמנו של השייח' עלי פארס ומאז זה המשך במשפחת טריף, כמשפחה דתית ידועה, 300 שנה הם מנהיגים את העדה מבחינה רוחנית דתית וגם מבחינה פוליטית, בזמן העות'מאניים, בזמן הבריטים ובזמן מדינת ישראל.

<סלמאן הינו: אנחנו מחזקים את הדבר הזה, מחזקים את הקשר עם המדינה.

<סלמאן הינו: כאן בג'וליס נרקם הקשר בין העדה הדרוזית לבין העם היהודי, לפני קום המדינה, כשהיהודים התחילו לעלות לארץ אחרי חזון הרצל, בתחילת המאה הקודמת, כאן בג'וליס נרקמו הרבה יחסים בין העדה הדרוזית לבין העם היהודי והרבה קשרים.

<סלמאן הינו: אחר כך זה התפתח לשאר היישובים, לשפרעם, לעוספיה, כשהנהגת העדה הייתה גם בשפרעם, גם בעוספיה, גם בירכא, שייח' ג'אבר מועדי, ונרקם והתחיל קשר מאוד חזק.

<סלמאן הינו: אחרי קום המדינה, בשנת 54', כשכל צעירי העדה הדרוזית היו מתנדבים לשרת בכוחות צה"ל, אז הם אמרו 'אנחנו חלק בלתי נפרד מהמדינה הזאת ורוצים להיות שווים בין שווים'.

<סלמאן הינו: ואז נחתם ההסכם שבני העדה הדרוזית, כל אחד שמגיע לגיל הגיוס מתגייס לצה"ל.

<סלמאן הינו: כאן בג'וליס, איפה שביקרנו, בגן אל-מונה, שם נחת בן גוריון במסוק, ירד, יש תמונות, אתם לא נכנסים ולא ראיתם את התמונות על הקיר, בן גוריון שיורד והנאום של בן גוריון, הנאום של שייח' אמין טריף ושל ג'אבר מועדי והם חתמו על ההסכם שבני העדה הדרוזית מתחילים להתגייס.

<סלמאן הינו: אז לג'וליס יש את המעמד הזה.

<סלמאן הינו: בג'וליס, אמרנו שאנחנו מתגייסים, אז יש גם חללים ויש קצינים בכירים.

<סלמאן הינו: כאן גם במקום הזה יש לנו בית קברות לחלק מהמשפחות של היישוב.

<סלמאן הינו: יש לנו חיילים כאן, יש לנו את סגן האלוף חוסין עאמר, שהיה מג"ד בגולני, דרגה בכירה ותפקיד בכיר, כאן הקבר שלו.

<סלמאן הינו: יש את המצבות.

<סלמאן הינו: ואנחנו ממשיכים לחזק את הקשר.

<סלמאן הינו: אני מברך על הביקור הזה, לא נאריך הרבה.

<סלמאן הינו: את מסתכלת עליי ואומרת - - -

מירי רגב: היא המנהלת.

דוד אזולאי: סלמאן, יש עוד מפגש אחד ששכחת להזכיר, של הרב עובדיה יוסף עם השייח' אמין טריף.

<סלמאן הינו: נכון, אנחנו תיכף נגיע לבית העדה, לבית של אמין טריף ואתם תראו את ההיסטוריה של מדינת ישראל שם.

<סלמאן הינו: אין נשיא מדינה, אין ראש ממשלה, אין שר שלא ביקר בג'וליס, שלא היה ג'וליס.

<סלמאן הינו: אנחנו ניכנס לחדר שם אצל השייח' אמין טריף, איפה שהוא קיבל את כל האורחים שלו, את כל האורחים של העדה.

<סלמאן הינו: תמיד אני הגדרתי את זה שם היסטוריה של מדינת ישראל.

<ואכד עאמר: יש פה שלוש מצבות ביניכם.

<ואכד עאמר: אלה בני דודים שלי.

<ואכד עאמר: טקסי הקבורה אצלנו פשוטים וצנועים.

<ואכד עאמר: אנחנו קוברים במה שנקרא חדרים בתוך האדמה.

<ואכד עאמר: בתוך ארון, מכניסים את המת בפנים וזהו.

<ואכד עאמר: קוברים את כולם ביחד.

<ואכד עאמר: אם קורה שנפטר מישהו היום, אז בתא הזה.

<ואכד עאמר: מחר, בהוא, כדי לא ליצור שיהיו בבת אחת.

<ואכד עאמר: אז אצלנו לא מאמינים בגוף, מאמינים בנשמה ואין ערך לגוף.

<ואכד עאמר: לכן אין לנו מצבות, רק לחללים.

<ואכד עאמר: לעמך, מי שמת, לא עושים מצבה ולא כלום, רק לחללים.

<קריאה: למה?

<ואכד עאמר: כי אנחנו לא מאמינים בגוף.

<ואכד עאמר: אנחנו מאמינים בנשמה, הנשמה עוברת הלאה.

<ואכד עאמר: בקיצור רב.

מירי רגב: האלוף משלב לא לימד אותנו.

<ואכד עאמר: בואו נעבור לשייח'.

<ואכד עאמר: היינו יכולים לדבר עוד הרבה, אבל מחוסר זמן ולוחצים מכל הכיוונים.

<ואכד עאמר: בבקשה.

<ואכד עאמר: אנחנו עושים את זה בריצה וחוסר זמן, חבל שאין מספיק זמן להשמיע לכם דברים, לשאול שאלות, באמת לדעת יותר לעומק על העדה, כי יש הרבה דברים, לצערי, שאתם לא מכירים, פשוט לא מכירים.

<ואכד עאמר: זו לא בושה לא להכיר, אבל בושה להמשיך לא להכיר, כי באמת צריך ללמוד על חיי העדה הדרוזית ואני תמיד, בכל המפגשים בפורומים מכובדים, אני אומר 'חבר'ה, אנחנו צריכים יותר לתת ליהודי להיות פתוח אלינו'.

<ואכד עאמר: ויש הרבה מה לעשות בנושא הזה.

<ואכד עאמר: בתוקף תפקידי ובעבודתי הרבה חבר'ה אומרים לי, 'מה, אתם לא צמים רמדאן?

<ואכד עאמר: ' זו דוגמה, רמדאן זה למוסלמים, לא לדרוזים.

<ואכד עאמר: כל מיני שאלות כל כך פשוטות על אנשים שחיים כאן יותר מיובל שנים ומתערבבים במדינה ומשרתים ביחד.

<ואכד עאמר: הנוער היהודי שמגיע לצבא, לפחות המינימום של המודעות מי בני האדם האלה.

<ואכד עאמר: וזה הרבה מקרב.

<ואכד עאמר: יש לי ילדים גם בצבא, הם באים אלינו, תאמינו לי, הם כל כך רוצים לשמוע על העדה ולהבין, אבל אנחנו בינתיים לא נותנים.

מירי רגב: חברים, אנחנו פותחים באופן רשמי דיון של ועדת הפנים במגזר הדרוזי.

מירי רגב: נמצא פה גם התמלילן של הוועדה, מנהלת הוועדה, יפה, תודה לך על הארגון של הסיור הזה יחד עם אמיר, העוזר של השייח'.

מירי רגב: אני רוצה להודות לשייח' על הזימון שלנו, על האירוח שלנו כאן, לראש מועצת ג'וליס, על הסיור שעשינו, הסיור הקצר שעשינו פה, לנציגי המשרדים שהגיעו לכאן, שתיכף נשמע גם את אמירותיהם.

מירי רגב: חברי הכנסת שהגיעו, חברת הכנסת רינה פרנקל, חבר הכנסת עמאר, חבר הכנסת דוד אזולאי, לשעבר גם יושב ראש ועדת הפנים.

מירי רגב: אני רוצה להודות לסאהר, ידידי, היועץ של שר הפנים, שגם ליווה והצטרף לביקור הזה.

מירי רגב: לכל החברים, ראשי המועצות שהגיעו, חברים שהגיעו לכאן, ברוכים הבאים לכולם.

מירי רגב: הדיון הזה הוא דיון ראשון שיעסוק בתשתיות, בבינוי ובעצם בבעיות שראשי המועצה הדרוזית יעלו בפנינו, על מנת לראות כיצד אנחנו יכולים לקדם את זה בוועדת הפנים.

מירי רגב: ועדת הפנים אחראית גם על כל סוגיית תכנון ובנייה.

מירי רגב: אני יודעת ,גם מתפקידי בצבא, שהיינו בקשר מצוין עם המגזר הדרוזי ועשינו כמה ביקורים, גם עם הרמטכ"ל, אצל השייח', על הבעיות שיש, של חיילים משוחררים.

מירי רגב: אבל אני רוצה לשמוע את זה בצורה מרוכזת.

מירי רגב: אנחנו נפעל באופן נקודתי במהלך השנה כדי לטפל בבעיות שאתם תעלו.

מירי רגב: לא נצליח לטפל בכול, אבל אנחנו נקבל החלטה פה ויכול להיות שאפילו נקים ועדת היגוי משותפת לכמה חברים, כדי שנחליט מה הם הנושאים שעליהם נשים דגש בשנה הקרובה.

מירי רגב: לאחר מכן אנחנו נמשיך הלאה.

מירי רגב: אנחנו לא נרפה מסוגיות מתאר וסוגיות שונות שיש במגזר הדרוזי.

מירי רגב: מי ששותף מלא שלי בעבודה זה ידידי עמאר, שהוא גם יושב ראש של השדולה של הדרוזים וערך אירוע מאוד מאוד מכובד לפני שבועיים.

מירי רגב: דוד, שהגיע לפה, מכיר את הנושאים של המגזר, הוא מכיר אותם מצוין, כיושב ראש ועדה, והגיע לפה כדי להיות שותף מלא בעשייה, וכמובן רינה פרנקל.

רינה פרנקל: גם מכירה.

מירי רגב: שמכירה וגם הצטרפה.

מירי רגב: אני רואה את איציק שמול, שאתם מכירים אותו, הוא אמור היה להיות פה, אני מקווה שהוא יצטרף באיזה שהוא שלב.

מירי רגב: בכל מקרה הוועדה, בשונה משדולה, היא ועדה סטטוטורית, שיש לה שיניים, שאנחנו נפנה למשרדים הרלוונטיים ונבקש תשובות, לא סיפורים ולא דיבורים, נבקש תשובות כדי לתת מענה לבעיות אמיתיות.

מירי רגב: לפני שאנחנו נפתח את הדיון ניתן לשייח' טריף, אם הוא רוצה, או בסוף?

מירי רגב: מה שאתה מעדיף.

דוד אזולאי: שיפתח ויברך גם.

מירי רגב: תפתח, תברך בכמה מילים, לאחר מכן יציגו את עצמם ראשי המועצות שנמצאים פה ונפתח את הדיון.

מירי רגב: השייח', בבקשה.

<מואפק טריף: אנחנו מברכים את יושבת ראש הוועדה.

מירי רגב: סאלח טריף, ברוך הבא.

סאלח טריף: ברכות.

<השייח' טריף: אנחנו כמובן מודים על הביקור, על קיום הוועדה כאן בכפר ג'וליס.

<השייח' טריף: חילקתי נייר עבודה שממש הזכרתי את כל הבעיות כמעט שקיימות היום בעדה הדרוזית.

<השייח' טריף: אז אנחנו מברכים את כולם, אהלן וסהלן, ברוכים הבאים.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: הנייר מונח לפנינו.

מירי רגב: בואו נתחיל בבקשה רק בסבב קצר, שנראה מי נמצא פה ואז עמאר, אתה תפתח.

מירי רגב: (סבב נוכחות).

סאלח טריף: אנחנו מתומכי הוועדה.

סאלח טריף: אני הייתי יושב ראש הוועדה לפני שני עשורים, אז אני מברך אותך שהגעת לוועדה.

סאלח טריף: כי את דוד אזולאי לא הצלחנו ל - - - אנחנו רק באים לתמוך בך קצת.

מירי רגב: אל"ף, אני שמחה ואני מודה לך, אני אמרתי כבר בתחילת הדברים, אנחנו מתכוונים לאמץ את זה בצורה מאוד רצינית.

מירי רגב: הוא השאיר לנו גם ירושה.

מירי רגב: רק בלגן עשה לנו בכנסת.

מירי רגב: ראשון הדוברים שגם ביקש כמה דיונים מהירים והצעות לסדר בסוגיות של מתאר ובסוגיה בכלל של מצוקות הדיור זה חמד עמאר.

מירי רגב: אז אתה פותח את הדיון.

מירי רגב: לאחר מכן אנחנו נפתח לראשי רשויות ראשונים שידברו.

מירי רגב: נא להירשם פה אצל סאהר, ובין לבין חברי כנסת, חברי כנסת לשעבר, אני נותנת לכם גם מעמד זהה, יכולים להצטרף לדיון.

מירי רגב: אני רק מבקשת שלא נחזור על הדברים של האחרים, כדי שנמקד את הבעיות ובסוף נצא מפה עם איזה שהיא תכנית עבודה.

מירי רגב: חבר הכנסת עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: קודם כל בוקר טוב לכולם.

חמד עמאר: גברתי יושבת הראש, שייח' מואפק.

חמד עמאר: בהתחלה אני רוצה להודות לשייח' מואפק על האירוח, השייח' אבו חסאן, אירוח הוועדה אצלו בבית.

חמד עמאר: זה כבוד גדול להגיע עם כל הוועדה, ועדת הפנים, לכאן, לבית של השייח', לכפר ג'וליס.

חמד עמאר: לראש המועצה, להודות על הסיור שהיינו איתו, וליושבת ראש הוועדה שבחרה לעשות את ישיבת הוועדה החשובה הזאת ביישוב ג'וליס, ביישוב הדרוזי, באמת תודה רב שהגענו לכאן.

חמד עמאר: לראשי רשויות, לחברי הכנסת שטרחו והגיעו לג'וליס וביום ראשון, תודה דוד, תודה רינה.

חמד עמאר: ולחברי הכנסת לשעבר והשר לשעבר סאלח, למג'לי, לכל מי שהגיע לכאן, חברי עמותות, באמת תודה לכולם.

חמד עמאר: כל מי שבא בזמן שלו לכאן היום, במיוחד חברי העמותות, שרואים את עצמם כשליחים של האזרחים, של התושבים, אני גם מודה להם, מודה להם מקרב לב.

חמד עמאר: הבעיה הראשית אצל העדה הדרוזית, ואם נצליח לפתור את הבעיה הזאת אנחנו יכולים למצוא את עצמנו במקום אחר, זו הבעיה של תכנון ובנייה.

חמד עמאר: הכול קשור בתכנון ובנייה.

חמד עמאר: לא יכול להיות מצב שיישובים יותר מ-30 שנה לא אושרה להם תכנית הרחבה.

חמד עמאר: לא יכול להיות מצב כזה.

חמד עמאר: לא יכול להיות מצב כמו היישוב עוספיה שמשנות ה-70 התכנית האחרונה הופקדה שם ואושרה.

חמד עמאר: יישוב כמו ירכא, יישוב כמו חורפיש.

חמד עמאר: לא יכול להיות שתהיה בנייה בלתי חוקית, אני קורא לה בכנסת בנייה לא מאושרת.

חמד עמאר: כל הבנייה במגזר הדרוזי היא בנייה על אדמות פרטיות, לא אדמות של המינהל, לא פלישה, לא כניסה לרשות של אף אחד, בנייה על אדמות פרטיות של אנשים שבאים ובונים את הבית שלהם וזו מצוקה אמיתית של הצעירים.

חמד עמאר: מה יעשו הצעירים?

חמד עמאר: מהדוח שביקשתי מה-מ.מ.מ., מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מראים ירידה בגידול הטבעי של העדה הדרוזית וזה מראה לי שהצעירים הדרוזים כבר לא מתחתנים, כי אין להם איפה לבנות את הבית שלהם, אין להם איפה לגור.

<קריאה: מצוקת דיור.

חמד עמאר: זו אחת הבעיות הקשות שהמדינה והעדה היום סובלת ממנה.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על דברים שאני חושב, ואמרתי את זה כל הזמן, הדבר הזה לא היה צריך להעסיק אותנו.

חמד עמאר: מה שהיה צריך להעסיק אותנו היום, כעדה, בשנת 2013, זה עניין של חינוך, כמה אקדמאים יש לנו, איך אנחנו מגדילים את האקדמאים שלנו, איך אנחנו מתקדמים בחינוך, ולא להתעסק בתכנון ובנייה.

חמד עמאר: בכל מקום שהולכים, דבר ראשון פותחים ישיבה, כי חבר כנסת שמגיע לאיזה שהוא מקום, 'מה עם התכנון ובנייה?

חמד עמאר: מה עם הקנסות שהצעירים פותחים?

חמד עמאר: ' אני חושב שגם הנושא של הכנסת, שבית המשפט ידו קלה מאוד על הנושא, ש-120,000 ו-150,000 שקל - - -

מירי רגב: אתה מדבר על הבנייה הבלתי חוקית?

מירי רגב: הקנסות שמקבלים כתוצאה מזה?

חמד עמאר: לא בלתי חוקית, בלתי מורשית.

חמד עמאר: בואו נתקן את זה, יותר לא נגיד 'בלתי חוקית', בלתי מורשית.

חמד עמאר: הבנייה הבלתי מורשית.

חמד עמאר: במליאה ובכל מקום אני אומר הבנייה הבלתי מורשית.

חמד עמאר: לא יכול להיות שנגיע למצב של 130,000, 140,000, להכניס אנשים לכלא היום.

חמד עמאר: מה שאני מבקש מהוועדה, זה אחד הדברים בנוסף לזירוז של כל הנושא של תכנון ובנייה, הנושא של הקפאת תהליכים משפטיים נגד הצעירים, שכל העברה שהם ביצעו, שהלכו ובנו את הבית שלהם על האדמות שלהם.

חמד עמאר: אתה נתקל בבחור שמשרת ביחידה הכי קרבית שיש, קצין מוצלח, ואבא שלו בונה את הבית על השם שלו כי הוא לא רוצה שלבן שלו יהיה תיק פלילי, כי בנייה לא מורשית היום היא תיק פלילי במשטרה.

חמד עמאר: בנושא הזה אנחנו צריכים לטפל ולהקפיא.

חמד עמאר: אנחנו בוועדת הפנים, נושא חינוך, אני אומר ואני אומר את זה, כל המכובדים של העדה הדרוזית נמצאים כאן, נושא החינוך זה הדבר שצריך להדאיג אותנו.

חמד עמאר: תכנון ובנייה, אנחנו צריכים להיות מאחריו ואני מאמין בממשלה הזאת שנצליח לעשות את זה, מה שצריך להדאיג אותנו זה הנושא של החינוך, להתרכז בנושא של לימודים, שהצעירים הדרוזים יתחילו ללמוד.

חמד עמאר: גם אני קראתי את זה, הבנות אצלנו, אחוז הסטודנטיות יותר מהיהודים באחוזים, אצל הבנות.

חמד עמאר: אחוז הסטודנטיות אצלנו יותר מהיהודים במדינת ישראל, אבל אצל הבנים, לצערי הרב, האחוז הוא מאוד מאוד מאוד נמוך.

חמד עמאר: לכן צריכים להתרכז בנושא הזה.

חמד עמאר: והנושא האחרון שאני אדבר בו זה נושא התעסוקה.

חמד עמאר: אני אמרתי את זה לא מזמן, אמרתי את זה גם במליאה, שנושא תעסוקה זה החלטת ממשלה, שהממשלה תגיד 'אני רוצה להשקיע בנושא תעסוקה' ותקצה מיליארדים, לא מאות מיליונים ולא 10 מיליון שקל ו-20 מיליון לאזור תעשייה.

חמד עמאר: לבוא ולהגיד 'אני מקצה כסף לנושא של תעסוקה', ואני רוצה שתהיה תעסוקת היי טק בכפרים הדרוזים, אני רוצה שתהיה תעסוקת ייצור ביישובים הדרוזיים ואם הממשלה לא תשכיל ותיקח את הנושא של התעסוקה של המגזר, לא בהשקעה של כמה מיליונים, בהשקעה מאוד מאוד מאוד רצינית בתעסוקה, שכל הנשים ובעיית האבטלה בקרב הנשים, יש קרוב ל-70% אבטלה בקרב נשים, אם לא ניקח את הנושא הזה ולא נפתור את הבעיה של התעסוקה, אנחנו נהיה כאן בעוד עשר שנים ונדבר על הנושא הזה.

חמד עמאר: הממשלה צריכה לקחת את זה לידיים ולהשקיע המון המון כסף בנושא של תעסוקה.

חמד עמאר: הקמת אזורי תעשייה, לא רק להקים אזור תעשייה כמו בפקיעין וכיסרא סמיע שעומד ריק שנים רבות.

חמד עמאר: לבוא ולהגיד כממשלה, 'אנחנו רוצים להשקיע שם כסף', להביא מפעלים, להביא היי טק, להשקיע, להגיד למפעל שנמצא בתל אביב, 'בוא קבל כסף, משתלם לך להקים את המפעל שלך באזור התעשייה כיסרא סמיע ופקיעין', ושם שיעסיק הרבה אנשים.

חמד עמאר: עוד פעם אני מודה לך שהגענו לכאן, תודה רבה.

חמד עמאר: תודה לכל המכובדים שהגיעו.

מירי רגב: תודה רבה לך.

מירי רגב: עלי, בבקשה, כמה מילים, ואחר כך נעבור לראשי המועצות.

<עלי הזימה: בוקר טוב לכולם, יושבת ראש הוועדה, אני מודה לך, וכל חברי הוועדה, לשייח' מואפק טריף, הראש הרוחני לעדה הדרוזית, שמארח אותנו בבית שלו, וכל השייח'ים המכובדים, עמיתיי ראשי רשויות, כל נציגי הממשלה, חברי הכנסת, ברוכים הנמצאים.

<עלי הזימה: האמת, אני מקווה שהקול שלנו היום יועברו דברים לאנשים האחראים בממשלת ישראל.

<עלי הזימה: אנחנו כבר ישבנו בוועדות, מזה 20 שנה יושבים בוועדות, גומרים ועדה, כולם מדברים, חוזרים, ולא יוצא שום דבר.

<עלי הזימה: 20 שנה לא היו תכניות מתאר ואיפה מעלים את הבעיות האלה?

<עלי הזימה: בוועדת הפנים.

<עלי הזימה: היינו בכנסת הרבה פעמים, כולם יפים, כולם מדברים יפה, אבל ביצוע וצ'קים, אין איפה לפרוע.

<עלי הזימה: לכן לא ייתכן, אנחנו יושבים - - - כמובן יש דברים טובים שהתקדמו ויש דברים שלא התקדמו.

<עלי הזימה: בעיות.

<עלי הזימה: היום עשו מהצעירים שלנו עבריינים.

<עלי הזימה: משפחות שכולות, ילדים, נשים, עומדים בבתי משפט בתור, למה הם בנו על האדמות שלהם, לא על אדמות מדינה.

<עלי הזימה: כי אין אפילו אדמות מדינה, יש שבעה, שמונה יישובים, ביניהם ג'וליס, שהם חסומים.

<עלי הזימה: תמ"א 35, שזה מעשה ידיה של משרד הפנים ומשרד התכנון, סגרו את כל הכפרים הדרוזים, עשו אותנו יישובים עירוניים.

<עלי הזימה: והיישובים מסביב, מועצות אזוריות שלהם מותר הכול, מגיע להם הכול, והיישובים הדרוזים יישוב עירוני.

<עלי הזימה: על מה?

<עלי הזימה: שומעים שזה יישוב עירוני, כאילו שיש משהו.

<עלי הזימה: זה בשביל עוד מיסים וזה בשביל לחסום אותם ולחנוק אותם.

<עלי הזימה: כל היישובים הדרוזים היום חנוקים בתמ"א 35.

<עלי הזימה: לפני שנה העלינו את זה לפני מנכ"ל משרד הפנים, עמרם קלעג'י, ויושבת ראש הוועדה בירושלים, בינת שוורץ, הבטיחו, ישבנו עם כל ראשי הרשויות שירחיבו, יפרצו את תמ"א 35, עד היום לא יצא שום דבר.

<עלי הזימה: יש אדמות ששייכות למועצות אזוריות שהן בעיקרן אדמות של העדה הדרוזית.

<עלי הזימה: האדמות האלה, צריך לשייך אותם ליישובים הדרוזים, להרחיב את התכניות, לעשות איחוד גבולות, בשביל לתת שכונות חדשות גם לצעירים וגם לחיילים שלנו.

<עלי הזימה: על מה מדברים, חבר'ה?

<עלי הזימה: חלקה של 250-300 מטר, לתת אותה לחייל שנתן את נשמתו למען המדינה.

<עלי הזימה: בשביל לתת את המגרש הזה, אנחנו שומעים רק בתקשורת.

<עלי הזימה: לעומת זה אנחנו לא נגד חייל שעושה שירות לאומי, נוצרי או מוסלמי, אנחנו מאחלים שייתנו לו גם ואנחנו מקווים שיהיה שוויון מלא לכלל אזרחי המדינה.

<עלי הזימה: אבל מאחר שהשוויון הזה לא נמצא, לא ייתכן שבגלל שהוא עושה שירות לאומי הוא יקבל 500 מטר בחינם, והדרוזי, אין לו איפה לגור והוא צריך לשלם כפול והוא צריך לשלם קנס בגלל שהוא בונה על אדמתו.

<עלי הזימה: הילדה הזאת, אדוני חמד עמאר, לא סתם באה - - -

מירי רגב: עלי, בוא נקצר, כי יש הרבה דוברים, לא לחזור על הדברים.

<עלי הזימה: את תשמעי הרבה דברים, אבל אחר כך לא תסכמי שום דבר.

<עלי הזימה: אנחנו סובלים מהדברים האלה.

מירי רגב: אני מסכמת.

מירי רגב: בינתיים אני באתי לפה, אז תנו לי צ'אנס.

<עלי הזימה: הרחבת הכפרים, לפרוץ את תמ"א 35 זה חשוב על מנת לתת שכונות לחיילים המשוחררים.

<עלי הזימה: כל הכפרים הדרוזים, לעשות אותם כאזור פיתוח א', לתת את המגרש הזה בחינם לחייל המשוחרר.

<עלי הזימה: העלינו את זה לפני ראש הממשלה וגם לפני שר הפנים.

<עלי הזימה: בעיות קרקעות המדינה.

<עלי הזימה: היום יש לנו בעיה גם בתוך הארץ, אדמת דליה ועוספיה, שעד היום לא גמרו איפה שעברה הרכבת.

<עלי הזימה: מדוע?

<עלי הזימה: אנחנו חלק מהמדינה, רוצים לתת את חלקנו, אבל לא ייתכן, 85% מאדמת הדרוזים לקחו, נשאר לנו 15%, היום, איפה שעובר כביש וצריך להרחיב, אנחנו מוכנים להיות חלק מזה, אבל שגם השכנים היהודים יהיו חלק מזה.

<עלי הזימה: אדמת דליה ועוספיה, צריך לגמור את הבעיה הזאת.

<עלי הזימה: בעיית ירכא – סיכמו עם המינהל על החלפה בנוכחות השייח' ובנוכחות חברי הכנסת וסיכמו על החלפה.

<עלי הזימה: עד היום זה לא יצא לפועל.

<עלי הזימה: כל הזמן משנים ומכריזים ומוציאים.

<עלי הזימה: בעיית האדמה ברמת הגולן – הרי ברמת הגולן מזה הרבה שנים, באותו זמן הדרוזים לא הלכו לרשום את האדמות שלהם בגלל שלא הכירו עוד במדינת ישראל, כי יש להם אחים בסוריה.

<עלי הזימה: לא יכול להיות שלא רשמו, היום מוצאים שזה אדמת מדינה כשזו אדמה של ההורים שלהם.

<עלי הזימה: היום הרבה צעירים ברמת הגולן עד היום לא התחתנו בגלל שאין להם את השטחים האלה.

<עלי הזימה: בעיה, רמת הגולן בקשר לאדמת המינהל, צריך למצוא פתרון, אחרת תקרה שם זעקה גדולה, לא יודעים איפה זה ייגמר וזה ימשיך מרמת הגולן לתוך הצעירים בתוך מדינת ישראל.

<עלי הזימה: משפט סיכום.

<עלי הזימה: אני חייב להגיד את הדברים הטובים.

<עלי הזימה: אחרי ההגעה של ראש הממשלה לבית השייח', לברך את העדה הדרוזית לרגל הנביא יתרו, אנחנו ראינו שיש שינוי מהותי, ממש 90 מעלות, כלפי השרים, לטפל בעדה הדרוזית.

<עלי הזימה: ואני רוצה להעלות על נס את ביקורנו האחרון אצל שר הפנים, שהיה ביקור לתפארת מדינת ישראל, ועל המקום הוא נתן פתרונות להרבה דברים.

<עלי הזימה: אני מקווה שהשאר ייגמרו, אם זה בקשר לתכניות מתאר, אם זה אנשים במחוזות, מנהלי המחוזות היו, משלב היה, מתכנן המחוז גם היה וש מענו דברים טובים ואני מקווה שזה לא ייפול בין הכיסאות.

<עלי הזימה: חייבים להגיד את הדברים הטובים, אני רוצה להעלות על נס את המאמצים שעושה השר ישראל כץ במשרד התחבורה לטובת העדה הדרוזית ולכלל אזרחי מדינת ישראל.

<עלי הזימה: אלה דברים טובים, אבל עדיין הרבה דברים לא גומרים אותם.

<עלי הזימה: אני רוצה להודות לחמד עמאר ולראש הממשלה וראש המפלגה שלו שעמדו על הרגליים ולא היה קיצוץ לדרוזים בפעם הזאת שהיה קיצוץ.

<עלי הזימה: תקוותי שבאזורי התעשייה תפן יחולקו המיסים עם הכפרים הדרוזים, יש לנו אזור תעשייה של כפר סמיע כיסרא, עד היום עומד ריק בגלל המדיניות.

<עלי הזימה: צריך לשנות את המדיניות במדינת ישראל, צריך לתת לאזור התעשייה הזה להתפתח וצריך לפתח את אזורי התעשייה הקיימים ולהוסיף אזורי תעשייה.

<עלי הזימה: תקוותי שיהיה שינוי במדיניות.

<עלי הזימה: תודה רבה.

מירי רגב: תודה רבה לך.

מירי רגב: אני מבקשת מאריק ברמי לדבר ולאחר מכן מסאלח.

מירי רגב: אריק ברמי, בבקשה, קצר.

<אריק ברמי: אני רוצה לחזק את הדברים חבר הכנסת חמד עמאר ושל הזימה ואני רוצה להגיד עוד משפט אחד על העניין הזה.

<אריק ברמי: יש פה חוסר התחשבות של המינהל בפרמטר אחד שהוא מאוד מאוד בעייתי.

<אריק ברמי: כמעט כל יישובי הדרוזים בנויים על אדמת טרשים קשה מאוד ולהגיע למצב שבן אדם מסדר את האדמה שלו כדי לבנות עליה בית, זה סיפור יקר מאוד, ואף אחד פה לא נותן את הדעת והמחירים בעננים.

<אריק ברמי: אז מישהו צריך להרים את הדגל הזה ולקבוע חד משמעית שביישובים האלה.

<אריק ברמי: למשל אצלנו בינוח ג'ת לחצוב בסלע זה עניין של 15-10 ימים עד שמחליקים שטח לבנייה.

<אריק ברמי: זה קשה מאוד.

<אריק ברמי: מבחינה כספית זה קשה.

מירי רגב: זה אומר שהפיתוח הוא מאוד יקר.

<אריק ברמי: יקר מאוד, לא מאוד יקר.

<אריק ברמי: ומישהו צריך להבין את זה ולך תסביר.

<אריק ברמי: אנחנו כל פעם מסבירים את זה.

<אריק ברמי: המינהל, שיירדו לשטח בכלל, שלא יישבו במשרדים, שיירדו ויראו את זה.

מירי רגב: אוקיי, תביא אותם.

מירי רגב: תודה רבה לך.

מירי רגב: אני לא נתתי לראש מועצת ג'וליס לדבר, הוא בכל זאת המארח ואחר כך אתה, סאלח טריף.

<סלמאן הינו: תודה, מירי.

<סלמאן הינו: שלום לכולם, תודה לשייח' מואפק טריף על הדוגמה הזאת של להביא את ועדת הפנים.

<סלמאן הינו: כל פעם אנחנו הולכים אליהם, כל חודש אנחנו בירושלים בוועדה, באמת אני מודה לשייח' על היוזמה, מודה לחמד עמאר, תודה לחברי הכנסת שטרחו והגיעו לג'וליס, ברוכים הבאים כולם כאן בג'וליס.

<סלמאן הינו: אני רוצה לחזק את הדברים שאמר יושב ראש הפורום, הוא אמר את הדברים בטון גבוה וזה יצא ממש מהתרגשות גדולה.

<סלמאן הינו: זה מה שאנחנו סובלים.

<סלמאן הינו: השייח' מואפק תמיד מעלה את הדברים והעלה אותם גם בנייר העבודה שנתן לכם.

<סלמאן הינו: אני רוצה רק להדגיש דבר אחד, כפי שאמר ידידי אריק, ראש מועצת ינוח ג'ת.

<סלמאן הינו: העניין של תכנון ובנייה, שזה הדבר הכי נוגע לנו, הכי הכי הכי נוגע לנו.

<סלמאן הינו: ראש הפורום הדגיש שבג'וליס אין יותר אדמות מינהל, כולם בונים על אדמות פרטיות שלהם ומי שיש לו אדמה פרטית יכול לבנות, ומי שאין, לא יכול לבנות וזה אחוז קטן שיש להם אדמות פרטיות.

<סלמאן הינו: צריך לפרוץ את הגבולות של שטחי שיפוט, להקים ועדה שוועדת הפנים תרים את הכפפה ותקיים ועדה לפריצת שטחי שיפוט וחלוקת גבולות מחדש.

<סלמאן הינו: אני הרמתי את זה כראש רשות של ג'וליס, רציתי לעשות חלוקת שטחים עם מועצה אזורית משגב, שהיא השכנה שלי, ומה שתקע אותי זה קו תמ"א 35, שאי אפשר, ובמינהל התכנון יש אטימות אוזניים, לא שומעים אף אחד וכמה שמדברים איתם.

<סלמאן הינו: ישבנו עם מנכ"ל לשעבר של משרד הפנים, קלעג'י, ועם ראש מינהל התכנון ועם מנהל המחוז במחוז וניסינו לקדם את זה, הובטח לנו וכלום לא זז.

<סלמאן הינו: חוזרים ומדברים ואומרים להם, בדבר הזה אני חושב שמישהו צריך להרים את הכפפה ואין יותר טוב מאשר ועדת הפנים, אתם יכולים לעשות את זה.

<סלמאן הינו: אפשר לעשות את זה וזה יעשה הרבה נחת ביישובים, בעיקר בג'וליס.

<סלמאן הינו: מה שאמר ידידי ראש מועצת ינוח.

<סלמאן הינו: עולה לנו הרבה לבנות על האדמה הפרטית שלנו.

<סלמאן הינו: עולה לנו הרבה ומי שבונה על האדמה הפרטית שלו לא מקבל סבסוד ומישהו צריך לתת את הדעת בעניין הזה.

<סלמאן הינו: שהמינהל ורשות התכנון יירדו לשטח ויידעו מה קורה בשטח.

<סלמאן הינו: אני אתן לשאר החברים שלי לדבר, אני לא ארחיב, יש הרבה נושאים שאפשר לדבר עליהם.

<סלמאן הינו: אני מודה לכם.

סאלח טריף: אל"ף, אני ממש מודה לך ומודיע לך חגיגית שבאו לכאן ארבעה חברי כנסת מוועדת הפנים וזה מכובד מאוד, ואני מציע שלא נהיה כעוסים שמדברים.

סאלח טריף: אל תהיו כועסים, דברו על העניין, זאת ועדת הפנים, לא ועדת הכלכלה ולא ועדת הכספים ולא ועדת החינוך, דברו בסוגיות שמועלות על ידי הוועדה ותתמקדו בזה.

סאלח טריף: ואני מציע, באמת, גם ליושבת הראש ולחברים שבאו לכאן.

סאלח טריף: כמי שהיה פעם לפני 20 שנה יושב ראש הוועדה הזאת, היא חשובה, ואני מאוד שמח שעלי מדבר גם על שני הדברים החשובים.

סאלח טריף: עלי אמר שחל שינוי, תפנית, גם אצל ראש הממשלה וגם אצל שר הפנים החדש וזה בהחלט ראוי לציון.

סאלח טריף: יושבים כאן חבר'ה שהובילו את המשרד הישן וגם יועץ השר החדש, סאהר, ונושא התכנון והבנייה הוא האקוטי ביותר מבחינתנו.

סאלח טריף: תשימו את האצבע על העניין הזה.

סאלח טריף: אם בנושא התכנון והבנייה יהיה follow up בוועדה הזאת על רשויות התכנון, זה גם יביא את המינהל וגם יביא את האחרים וזו הפואנטה.

סאלח טריף: זה הקטע המרכזי, זו הבעיה.

סאלח טריף: תתמקדו בזה ואתם יכולים להתפתח על תקציבי הפיתוח של הרשויות ועל מענקים של המועצות, אבל מעבר לזה, הנושא הזה, לפי הערכתי, הוא נושא שאם הוועדה הזאת תעשה לו מעקב קבוע, בעבודה נכונה שלכם, ראשי הרשויות, עם ראש העדה שיש לו את המועצה הדתית היחידה בארץ שהיא לא יהודית והיא מתוקצבת הכי - - - היא לא מתוקצבת כמעט, כיוון שאני הייתי והכרחתי את שר האוצר הורידו לה כ-200% מהתקציב, לכן ראוי שגם הוא יעלה את זה והוועדה הזאת, בראשותה של מירי רגב, שהיא חברת כנסת מאוד פעילה ויש לה קבלות, יכולה לסייע לנו ולרשויות בקידום העניינים האלה.

מירי רגב: תודה רבה לך.

<וג'יה כיוף: האמת, אנחנו לא צריכים ל - - - יש לכם תובנות מצוינות.

<וג'יה כיוף: אבל הבעיה שלנו עם המדיניות, כולם נתקלים במדיניות שמי שקובע אותה לא רוצה לשנות אותה.

<וג'יה כיוף: אני אומר לך, גברתי יושבת הראש, שעד היום אנחנו רואים מדיניות זהה של ממשלות ישראל כלפי העדה הזאת.

<וג'יה כיוף: אני רוצה להגיד לך כמה דברים טלגרפית, כמו שאומרים.

<וג'יה כיוף: אצלנו למשל לא מדברים על הדיור, מדברים על מצוקת הדיור.

<וג'יה כיוף: למה?

<וג'יה כיוף: כי אנחנו תמיד במצוקה.

מירי רגב: לא, גם אצל ה - - -

<וג'יה כיוף: אל תגידי לי 'אצל הישראלים', כי אני די מבין בזה.

<וג'יה כיוף: זה אחת.

<וג'יה כיוף: שתיים, אל תגידו לי, את יודעת מה?

<וג'יה כיוף: אני מזדהה עם הישראלים שלא קיבלו דיור, אבל אני רוצה לקבל, אני עוד לא ראיתי דיור ציבורי אחד, אחד.

<וג'יה כיוף: אל תגידי לי, כשבעצם יש לנו כל הזמן תכנון מגיב.

<וג'יה כיוף: מה זה תכנון מגיב?

<וג'יה כיוף: זה להכיר באותן טעויות ובאותם דברים שהיו.

<וג'יה כיוף: אנחנו צריכים תכנון יזום.

<וג'יה כיוף: מותר לנו.

<וג'יה כיוף: שלישית, אני רוצה להגיד לך, יש לי קטע כביש במע"צ.

<וג'יה כיוף: מע"צ שולחת לי מכתב ש'אני מוסרת לך את הכביש'.

<וג'יה כיוף: הכביש הזה נקרא, יש קונצנזוס, שזה כביש המוות, כי כל שנה יש לנו כמה הרוגים בכביש הזה.

<וג'יה כיוף: זה מעניין מישהו?

<וג'יה כיוף: מעניין את השר, מעניין את סגן השר?

<וג'יה כיוף: מעניין את מע"צ?

<וג'יה כיוף: מעניין את כל האנשים האלה?

<וג'יה כיוף: למישהו אכפת מזה?

<וג'יה כיוף: זה מעניין מישהו?

<וג'יה כיוף: אתם יודעים מה, אני חושב שהנושא של הקשר בינינו לבין המוסדות הוא כשל גדול, כי הקשר הוא קשר של מכובדים, ורק, כבוד.

<וג'יה כיוף: לא, אתם הדרוזים, אוהבים אתכם, אוהבים אותנו, זה הקשר הקיים וזו האמת.

<וג'יה כיוף: אני רוצה עוד סוגיה.

<וג'יה כיוף: טוב שיש לי ממונה על המחוז בשם משלב פה, ואני חושב שמגיע לך, משלב, קומפלימנט, שנושא התכנון שהובלת אותו בעוספיה בדלית אל כרמל, אין לו אח ורע, ואנחנו מתקדמים בנושא התכנון והבנייה.

<וג'יה כיוף: זאת אומרת, כשיש אדם במקום הנכון, יש אדם במקום הנכון, יש תוצאות.

<וג'יה כיוף: אני רוצה להגיד לכם עוד דבר אחד, מ-1996, חברים, הכירו בעוספיה ובדלית אל כרמל, בעוספיה יותר, כאזור ביוספרי.

<וג'יה כיוף: אתם יודעים מה זה?

<וג'יה כיוף: זאת אומרת צריך להביא תעסוקה לאנשים בקורלציה למיקום, זאת אומרת צריך לבנות שם תעשייה של תיירות וכדומה.

<וג'יה כיוף: אני רוצה להגיד לכם שיש גד זאבי שרוצה לבנות 350 חדרים שם במקום.

<וג'יה כיוף: אני מבקש להכיר בעוספיה כאזור עדיפות א' בתיירות, על מנת שהמשקיע שבא לעשות את הדבר הזה, שיכירו לו ויקלו.

<וג'יה כיוף: אף אחד לא שש, לא מעניין אף אחד.

<וג'יה כיוף: כשבאים קונקרטית לבקש דבר מסוים, אז אנחנו בעצם לא מקבלים אותו.

<וג'יה כיוף: חוץ מזה באים ואומרים 'אנחנו עושים תכניות לדרוזים', אני לא רוצה תכניות - - -

מירי רגב: משפט סיכום, בבקשה.

<וג'יה כיוף: חמד, אנחנו לא רוצים תכניות לדרוזים, אנחנו רוצים להיות אזרחים בתוך התקציב.

<וג'יה כיוף: בתוך התקציב תכניסו את זה, אל תעשו לנו תכניות כל הזמן.

<וג'יה כיוף: מה, אנחנו אזרחם סוג ב'?

<וג'יה כיוף: אל תעשו לי תכניות לדרוזים, אני אזרח כמו יקנעם, ככה אני רוצה שיתייחסו אליי.

<וג'יה כיוף: תודה רבה.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: חברת הכנסת רינה פרנקל.

רינה פרנקל: תודה רבה.

רינה פרנקל: קודם כל אני מברכת את ועדת הפנים ובראשה את מירי רגב וגם את חבר הכנסת חמד עמאר, על יוזמתם לדיון, וגם את חבר הכנסת עמאר שגם הקים שדולה ותורם למגזר הדרוזי.

רינה פרנקל: אני, כתושבת צפון, ובתפקידי הקודם כסגנית מנהלת מחוז בשירות התעסוקה, מכירה היטב את כל מה שקורה במגזר הדרוזי.

רינה פרנקל: חייל משוחרר שהשתחרר מהצבא, מה שהוא צריך, הוא צריך דירה ועבודה.

רינה פרנקל: אלה שני דברים בסיסיים שהוא צריך וחייבים איכשהו לספק לו את הדברים הבסיסיים האלה.

רינה פרנקל: אני מסתובבת פה בסביבה, כתושבת הצפון, ואני שומעת מהרבה צעירים שאין להם אישורי בנייה וזה מאוד מאוד מצער.

רינה פרנקל: אז אני חושבת שאנחנו צריכים לפעול על מנת לתקן את המצב הזה ולאפשר בנייה ביישובים הדרוזיים.

רינה פרנקל: כמו כן תעסוקה.

רינה פרנקל: אנחנו צריכים למשוך לכאן יזמים וגם לפתח יזמות עסקית במגזר הדרוזי.

רינה פרנקל: אנחנו רואים איך ירכא מתפתחת מהעסקים שקמים ובאמת יש שם צמיחה גדולה ביישוב הזה.

רינה פרנקל: אנחנו צריכים שלכל יישוב תגיע צמיחה.

רינה פרנקל: בנוסף אני רוצה לדבר על יזמות בתחום היי טק.

רינה פרנקל: חייבים באמת לנצל פה, יש פה פוטנציאל גדול.

רינה פרנקל: נסגרו פה תעשיית טקסטיל ותעשיית ההיי טק פשוט נדרשת כאן, עבודות מדויקות לנשים, לנשים שירצו לעבוד פה ביישוב, זה מאוד חשוב.

רינה פרנקל: אז אני מברכת ומקווה שאנחנו נצליח יחד.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: בבקשה, תציג את עצמך לטובת הפרוטוקול, וקצר.

<פהמי חלבי: קצר.

<פהמי חלבי: שמי פהמי חלבי, אני ראש מועצת דלית אל כרמל לשעבר ואני היום יושב ראש הוועדה הדרוזית הארצית להגנה על האדמות ועל הבית, נקרא לזה.

<פהמי חלבי: בוודאי אני מצטרף לברכות של השייח' ושל קיום הישיבה היום במקום הזה, כי לדעתי בכל זאת זו ישיבה חשובה.

<פהמי חלבי: אני רוצה להגיד לכולם, הבעיות מוכרות.

<פהמי חלבי: לדעתי לא צריך הרבה להוסיף, הבעיות שלנו כתובות, מוכרות כבר 65 שנה.

<פהמי חלבי: הבעיה האקוטית והחשובה ביותר צריכה לבוא ממשרד ראש הממשלה, לדעתי.

<פהמי חלבי: צריך קודם כל שם למעלה להכיר שיש אפליה.

<פהמי חלבי: הייתה אפליה במשך שנים למגזר הדרוזי בכל תחומי החיים.

<פהמי חלבי: קודם כל צריך לשנות את המדיניות.

<פהמי חלבי: הדרוזים במשך השנים נתנו הכול, מדברים עכשיו על שוויון בנטל, מדברים על צדק חברתי, הייתה מחאה לפני שלוש שנים.

<פהמי חלבי: לדעתי צריכים לקחת את הדוגמה, המופת של האנשים שמשלמים מיסים, עובדים, לומדים, אוהבים את המדינה, עושים את הכול, אלה הדרוזים, ומה קיבלו?

<פהמי חלבי: קיבלו הדרה, אפליה, כל המילים שאפשר להשתמש בהן.

<פהמי חלבי: לדעתי זו בושה וחרפה.

<פהמי חלבי: לא יכול להיות מצב כזה - - -

מירי רגב: מה אתה מציע?

<פהמי חלבי: אני אציע, יש לי הצעה, אבל כמה משפטים - - -

מירי רגב: אנחנו לא באנו לפה להתלונן, באנו לפה לפתור את - - -

<פהמי חלבי: אני לא מתלונן, אני מציע, יש לי הצעה.

<פהמי חלבי: אני עכשיו מציע ככה, אם יש כוח לוועדת הפנים, זו ההזדמנות להגיד לכם - - -

מירי רגב: יש לנו הרבה כוח.

<פהמי חלבי: אני מקווה.

<פהמי חלבי: להביא הצעה טובה לממשלת ישראל, להקפיא את כל מה שקורה היום בתכנון ובנייה.

<פהמי חלבי: אני שמחתי שחברי חמד עמאר אמר את זה, הבעיה העיקרית זה המשפטים, להקפיא את כל נושא המשפטים, הקנסות, כל הדברים האלה להקפיא באופן מיידי, דרך היועץ המשפטי, דרך הכנסת.

<פהמי חלבי: מצד שני, אני בטוח שחבריי ראשי הרשויות יפעלו באופן מיידי, הם עובדים, אני משבח את מה שהם עושים ואני יודע מה שהם עושים, אבל שיפעלו יחד עם חמד עמאר, עם הממונה על המחוז שעושה עבודה טובה אצלנו, שיפעלו לקדם את התכניות כמה שאפשר, אנשים לא יכולים לחכות אלף שנה עד שיהיו תכניות, ואז אפשר להביא למצב כזה: מצד אחד הקפאה, מצד שני תכנון.

<פהמי חלבי: זה הפתרון, לדעתי.

<פהמי חלבי: כל דבר אחר, זה יישאר דיבורים בעלמא.

<פהמי חלבי: תודה רבה.

מירי רגב: תודה רבה לך.

מירי רגב: ראש מועצת חורפיש, בבקשה.

<סאלח פארס: אני מנצל את זכותי לוותר על זכות הדיבור.

מירי רגב: אתה עד כדי כך מיואש?

<סאלח פארס: לא, בכלל לא מיואש.

מירי רגב: אוקי.

מירי רגב: ראש מועצת ראמה, ולאחר מכן מג'לי.

<שווקי אבו לטיף: גברתי יושבת הראש, אני ראש המועצה מה-1.9.2011, לפניי מועצת ראמה לא הייתה נכללת בפורום הזה.

<שווקי אבו לטיף: כשנכנסתי, ביום הראשון, כבר הצטרפתי לפורום הזה וביקשתי באמת להצטרף אליהם ולהיות חלק אינטגרלי מהפורום.

<שווקי אבו לטיף: מענקי האיזון ומענקי הפיתוח שלי עדיין נחשבים על העבר, על המענקים שאני מקבל כשהייתי לפני הפורום הזה.

<שווקי אבו לטיף: אני מבקש לעשות את העדכון הזה, שאני אקבל את המענקים.

<שווקי אבו לטיף: אני מקבל מענקי פיתוח 400,000 שקל, כשאני, אם אני אצטרך לבנות קיר תומך באיזה שהיא שכונה, זה יעלה לי שבעתיים, ממש שבעתיים.

<שווקי אבו לטיף: זה מצחיק לאללה, 400,000 שקל, אני לא יכול לעשות כלום עם הדבר הזה.

<שווקי אבו לטיף: כמו כן מענקי האיזון.

<שווקי אבו לטיף: תכניות המתאר.

<שווקי אבו לטיף: אני גם הצטרפתי לתכנית לא מזמן, אני לא רוצה לעכב בעניין הזה, מכיוון שיש פער זמן.

<שווקי אבו לטיף: גם תכנית החיילים משוחררים – אני מבקש מהוועדה שתריץ את זה, מ-96' התחלנו עם התכנית ועד היום אין לנו חלוקה ולא שיווק.

<שווקי אבו לטיף: אנחנו עומדים ממש רגע לפני.

<שווקי אבו לטיף: אני מבקש, אם אתם יכולים לזרז את העניין ולהזיז אותו, אתם מבורכים מאוד.

<שווקי אבו לטיף: הדבר האחרון שאני רוצה לדבר עליו זה תכנית ההבראה.

<שווקי אבו לטיף: אני נכנסתי למועצה עם 56 מיליון שקל גירעון.

<שווקי אבו לטיף: עשיתי תכנית הבראה, ביצעתי אותה, התחלתי לבצע אותה, אבל מתי התחלתי?

<שווקי אבו לטיף: בנובמבר שנה שעברה, 2012, ואז לא היה כסף בקופה של התכנית הזו, מה אמרו לי?

<שווקי אבו לטיף: המענק שלך יעמוד על 25%, במקום 50% כמקובל לכל הרשויות, ובמידה שייכנס בעתיד הקרוב כסף לקופה הזו, אתה תקבל את הפיצוי של ה-25%.

<שווקי אבו לטיף: אני ידעתי שנכנס כבר כסף, 296 מיליון שקל לטובת תכניות ההבראה, אם אני לא טועה במספר, לא לתפוס אותי במילה, אני חושב שזה המספר, נכנסו 296 מיליון שקל לתכניות הבראה, אני מבקש לעדכן את ה-25% שהבטיחו לי לפני כן.

<שווקי אבו לטיף: תודה רבה לוועדה.

מירי רגב: תודה רבה לך.

מירי רגב: חבר הכנסת מגלי.

מגלי והבה: גברתי היושבת ראש, אל"ף, אני מודה לך.

מגלי והבה: זו הפעם הראשונה שפורום של ועדת פנים - - - היו בעבר ביקורים, אבל מגיע ולוקח את העניינים ברצינות.

מגלי והבה: אני רוצה לדבר על שלוש נקודות חשובות ולא לחזור על הדברים שאמרו החברים, על מנת שנוכל לצאת מפה עם החלטות שיועילו גם לכם וגם לנו.

מגלי והבה: הדבר הראשון זה שהוועדה תוציא מכתב ליועץ המשפטי לממשלה, לשרת המשפטים, שתבקש מהם הקפאת התהליכים על הבנייה הלא מורשית, דברים שנעשו בעבר ולא קוימו, ולבקש התייחסות, כי אנחנו, עם כל הישיבות והניסיונות לפתור את הבעיות, האוכלוסייה שלא מיוצגת פה באופן ישיר, אלא באופן עקיף, עדיין סובלת מאותם משפטים.

מגלי והבה: דיבר חברי חמד עמאר על 100,000.

מגלי והבה: אנשים נשפטו לפני שבוע על סכומים של 400,000 ו-300,000 בבית ג'אן וגם במקומות אחרים.

מגלי והבה: כך שמחכים לערעור עד שתתברר התמונה.

מגלי והבה: המכתב הזה, אם ייצא ויופנה לאותה כתובת, אני מקווה שאולי ייצא משהו מהדבר הזה.

מגלי והבה: הנושא השני, אני ראיתי את החברים, ואני מדבר בצורה רגועה וטובה - - -

חמד עמאר: עד עכשיו.

מירי רגב: היית רואה בכנסת מה זה רגוע.

חמד עמאר: אלה היתרונות של להיות בחוץ.

מגלי והבה: הנושא של תקציב ראשי הרשויות ותכנית החומש של הממשלה.

מגלי והבה: לצערי הרב, עם כל הדברים היפים ששמענו פה, עדיין חלק ניכר מהתקציב לא מנוצל ולא הועבר לרשויות.

מגלי והבה: זה תקציב קיים, אבל לא הועבר.

מגלי והבה: זה לא של ראשי הרשויות שנמצאים פה, שבעוד חצי שנה יש בחירות, זה לאוכלוסייה שצריכה לקבל את מה שמגיע לה.

מגלי והבה: אם תבקשי את האחוזים, לשנינו היה פעם בקטע הזה בוועדת הכספים - - -

מירי רגב: נכון.

מגלי והבה: אז האחוז עדיין נמוך וזו בעיה.

מגלי והבה: הנקודה השלישית ולא פחות חשובה.

מגלי והבה: עכשיו תקציב המדינה עבר בקריאה ראשונה ומונח בידי חברי הכנסת.

מגלי והבה: אם תעשו בדיקה לתקציב המיועד לדרוזים, בחלק מהתחומים הוא כמעט אפסי, הוא אפס, וצריך להסיט בתוך התקציב עכשיו, זה הזמן שחמד יצטרך לעבוד קשה, וגם חבריי פה, אני מבין שגם דוד מכיר את זה היטב, שנינו בצד המקופח, אז אנחנו יודעים איך זה - - -

דוד אזולאי: אני לא מקופח.

מגלי והבה: מצוין.

מגלי והבה: העיתונאים עכשיו יגידו, 'ש"ס מרוצה מהממשלה', בסדר, אין לי בעיה.

מגלי והבה: אני אומר שבנושא הזה של התקציבים אנחנו צריכים לדאוג שיופיעו שם תקציבים ייעודיים, אני מדבר על הרווחה, אני מדבר על נושאים שקשורים לוועדת הפנים ולא נמשיך לדבר ולחזור על עצמנו, שאנחנו בבעיה.

מגלי והבה: נושא אחרון, אני ציפיתי מראש מועצת עוספיה, לשמוע אותו, עדיין הבתים לא מחוברים לחשמל, לא בעוספיה ולא בדליה.

מגלי והבה: אז אנחנו יכולים להגיד שהכול בסדר והכול טוב, עובדתית, חברים, עדיין לא מחוברים בין 1,000 ל-3,000 בתים, ואנחנו יודעים שזה טופל, הובטח מראש הממשלה עד אחרון הפקידים שהנושא ייפתר, יטופל, יש עדיין בעיה, וזה לפתחכם.

מגלי והבה: ואני מודה לך ואני מודה לכל החברים.

מירי רגב: תודה לך.

מירי רגב: ראש מועצת בית ג'אן.

<ביאן קבלאן: צהריים טובים.

<ביאן קבלאן: מזה כשבע שנים אנחנו הגשנו תכניות ועד עכשיו אפילו לא הגענו לשלב של הפקדת התכנית.

<ביאן קבלאן: צריך לעשות מרתון לסגירת פערים, להקפיא את כל ההליכים המשפטיים בתכניות מוצעות, ויש לנו בעיה, וצריך להגיד את האמת, יש לנו אנשים שבתוך המתאר גם חרגו.

<ביאן קבלאן: אלה שחרגו ובנו בניגוד לתכניות, אין לנו בעיה שיינקט נגדם הליך משפטי, אבל אלה שאין להם פתרון, מאחר שלא מחלקים חלקות כבר שני עשורים ועד עכשיו אין שום פתרון, לאנשים האלה צריך לתת הזדמנות להתקדם, כי לא יכול להיות ששבע שנים ושמונה שנים ויותר, מטפלים בתכנית מפורטת או בתכנית מתאר.

<ביאן קבלאן: שטחי שיפוט – אני לא יודע למה קיים המושג הזה שטחי שיפוט.

<ביאן קבלאן: אצלנו שטח השיפוט הוא בגודל תכנית המתאר המאושרת.

<ביאן קבלאן: יש לי הרבה תושבים, היום על הבוקר אני מקבל ממקורות, מבקשים החזר ארנונה מ-2008 כי הם מחוץ לשיפוט של בית ג'אן, הוא במרחק של 50 מטר מגבול המתאר.

<ביאן קבלאן: יש לי תושבים שעלו על הרעיון, פנו לבית המשפט ובית המשפט פתר אותם מתשלום ארנונה.

<ביאן קבלאן: אני נותן להם את כל השירותים, שטח השיפוט, סליחה על ההשוואה, זה כמו בגטאות, ממש צריך לבדוק את זה, או שנותנים לנו - - - כי כל הקרקעות הפרטיות שלנו מחוץ לשטח השיפוט של המועצה, אני צריך לתת פתרונות לחקלאים, אני צריך לתת הרבה פתרונות, גם לתושבים שבנו מחוץ לשטח השיפוט אני לא יכול לתת שום שירות.

<ביאן קבלאן: שטח השיפוט לא צריך להדאיג אף אחד, לא את הירוקים ולא אף גורם אחר, כי שטח שיפוט לא נגרע משטחים ירוקים, הוא לא נגרע משטחי הרשות.

<ביאן קבלאן: ועדות מקצועיות – בין ועדה לוועדה חצי שנה.

<ביאן קבלאן: ב-13 בינואר הגשתי תכנית מים וביוב במשרד הבריאות.

<ביאן קבלאן: החזירו לנו לתיקונים, ב-18 ביוני, לפני כמה ימים, הייתה הוועדה השנייה.

<ביאן קבלאן: עכשיו מה קורה?

<ביאן קבלאן: הוועדה הזאת מתכנסת פעם בחודש, יש לה 12 יום בשנה והיא צריכה לתת פתרונות לא רק לבית ג'אן, היא צריכה לתת פתרונות לכל המדינה.

<ביאן קבלאן: צריך גם לרכז את הוועדות, איכות הסביבה, חקלאות, ביטחון, ולנת"ע ארצית וממש לעשות מרתון שייתנו לנו פתרונות מיידיים, כי לא ניתן להתאפק יותר, המצב בשטח זועק ואנשים ממש סובלים.

<ביאן קבלאן: עניין חיבורי החשמל – הרבה חיבורים פיראטיים.

<ביאן קבלאן: זו סכנת חיים.

<ביאן קבלאן: לפני שנתיים בעוספיה משפחה נפגעה, שלושה בני משפחה הלכו לעולמם בגלל חיבור פיראטי.

<ביאן קבלאן: זה יוצר לנו הרבה בעיות.

<ביאן קבלאן: בעניין של עוספיה ודליה, גם צריך לעשות בשאר הכפרים.

<ביאן קבלאן: בנייה לגובה – אצלנו בבית ג'אן, מאחר שאנחנו נמצאים בשטח של רשות שמורות הטבע, מותר לנו לבנות שתי קומות, על קומה שלישית צריך להגיש תכנית מפורטת.

<ביאן קבלאן: צריך לאפשר לנו לבנות יותר.

<ביאן קבלאן: אנחנו רוצים שהקרקעות שלנו, גם אנחנו חוסכים בקרקעות, גם לפרטיים וגם למדינה, צריך לאפשר את הנקודה הזאת.

<ביאן קבלאן: עניין של קו עימות – בעזרת בג"צ קיבלנו הטבות במס ב-22 במאי.

<ביאן קבלאן: אנחנו יישוב שעומד בכל הקריטריונים מבחינת יישוב קו עימות ואנחנו מבקשים לכלול אותנו ביישובי קו עימות.

מירי רגב: במפת העדיפות הלאומית.

<ביאן קבלאן: מפת העדיפות הלאומית בעדיפות א'.

<ביאן קבלאן: אנחנו בעדיפות ב' ומבקשים שיכללו אותנו, מאחר שאנחנו עומדים בכל הקריטריונים בקו העימות של יישובי הצפון.

<ביאן קבלאן: תודה רבה.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: ראש מועצת ירכא, בבקשה.

<חסן פאלח: אני מצטרף לברכות.

<חסן פאלח: מצד שני, כולנו פה ואמר את זה חבר הכנסת עמאר בהתחלה, שבהחלט בעיית התכנון והבנייה היא הבעיה הכי אקוטית, אבל אני מבין ביורוקרטיה, וקיימת ביורוקרטיה בכל המדינה, לא רק אצל הדרוזים.

<חסן פאלח: הייתי, בעוונותיי, ראש אתר במשטרת ישראל וגם שם לקח לנו שנים, אבל יש פה בעיות ייחודיות שמינהל התכנון וועדות התכנון - - - לא צריך שינוי חקיקה, אגב.

<חסן פאלח: אני אתן לך דוגמה קטנה.

<חסן פאלח: ירכא, הרצנו תמ"מ 29.

<חסן פאלח: זאת אומרת אם תגידי לי היום מה הפארטו, אני אגיד לך הפארטו זה מתאר, מתאר, מתאר ושטחי שיפוט ביחד.

<חסן פאלח: כשאני אומר מתאר, זה כולל חשיבה על שטחי השיפוט, כולל חשיבה, תיקונים קלים לשטחי השיפוט.

<חסן פאלח: זה ה-10% שנותן לנו את ה-90%.

<חסן פאלח: למעשה שאר התקציבים, תאמיני לי, יוזרמו לאט לאט ברגע שהכול מסודר.

<חסן פאלח: אני אתן לך דוגמה קטנה, על מה דיברו החבר'ה?

<חסן פאלח: אני רוצה לחדד.

<חסן פאלח: הממונה על המחוז יושב פה, אלכס שפול, ביוזמתו, יחד עם ראשי הרשויות, הרצנו תכנית 292, גם הוא היה שותף, מחוזית.

<חסן פאלח: תכנית מבורכת ויזומה, רצנו שנתיים, הגענו לארצית, בינת שוורץ, בחורה רצינית מאוד, משכמה ומעלה, היא הריצה את זה חודשיים באוויר, היה פרסום, וירכא כרגע קיבלה 3,000 דונם ועוד 2,000 דונם, סך הכול 5,000 דונם.

<חסן פאלח: עכשיו מה קורה לאנשים?

<חסן פאלח: מפה אנחנו צריכים לחשוב רגע מה זה לעצור את המשפטים.

<חסן פאלח: הרי כבר הקו הכחול ידוע לנו, בגלל בעיות טכניות אחרות אני יכול לגלגל את זה גם 10 שנים, או 15 שנים.

<חסן פאלח: אם רוצים תסקיר איכות סביבה זה 10 שנים.

<חסן פאלח: על זה מדברים, על דגל לבן, על דגל אפור.

<חסן פאלח: זאת אומרת אגף התכנון הארצי אישר את הקו הכחול, אז מדוע אדם צריך לקבל - - -

מירי רגב: אז מה הבעיה?

מירי רגב: המחוזיות לא - - -

<חסן פאלח: לא, מחוזיות, חייב רשות הניקוז, חייב נספח נופי, שמורת טבע.

<חסן פאלח: יש לנו כל כך הרבה דברים ואז זה התעכב.

<חסן פאלח: ברגע שיש דגל לבן בתוך המתאר, אם מישהו שגה, אז שישלם, ואם מישהו בתוך השטח האפור הזה, כבר יש שטח כחול, הבעיות הן טכניות בלבד, אסור שיהיה בית משפט.

<חסן פאלח: וגם היועצים המשפטיים מוכנים לקבל את זה.

<חסן פאלח: ברגע שמישהו בנה באדמת מדינה מחוץ לשטח המאושר, אתה יודע מה?

<חסן פאלח: שיילך לכלא, מצדי שיהרסו לו את הבית.

<חסן פאלח: על זה אני לא מדבר, אני מדבר על אלה שבנו באדמתם והקו הכחול נקבע.

<חסן פאלח: אני אתן לך עוד דוגמה קטנה של פארטו על ממ"י.

<חסן פאלח: כשאני אומר מתאר זה כולל ממ"י.

<חסן פאלח: מינהל מקרקעי ישראל.

<חסן פאלח: אני אתן לך דוגמה על ירכא.

<חסן פאלח: החליפו את כל האדמות כמעט ששייכים למדינה לתושבי ירכא.

<חסן פאלח: מה קורה לי?

<חסן פאלח: אני רוצה לפתח, אני צריך להפקיע 35% לתושבים, מאיפה יש לנו כסף?

<חסן פאלח: מאיפה יש לי כסף?

<חסן פאלח: בסוף הגעתי ל-28% להפקיע במפורטות, מאיפה יש לנו כסף להפקיע?

<חסן פאלח: אני אומר לממ"י, כמו שהחלפתם הפוך, תחליפו לי הפוך לצרכי ציבור.

<חסן פאלח: אישרו לי שלושה מקרים, אבל בשבעת מדורי גהינום.

<חסן פאלח: זה נקודתי.

<חסן פאלח: זאת אומרת אנחנו מדברים על שתי נקודות.

<חסן פאלח: עכשיו לשר הפנים יש סמכות למינוי ועדה מיוחדת ובינת שוורץ עשתה ביקור בזק פתע, בירכא, ביום חמישי, והיא ראתה את הדברים מקרוב.

<חסן פאלח: היא הבטיחה שתוך שנה להזיז את תמ"א 35, הסמכות שלה, 20% הקלה בחוק שלה.

<חסן פאלח: ראתה שירכא מדרום, אני נותן דוגמה את ירכא, אבל זה רוב הכפרים, התפתחה משני כיוונים או כיוון וחצי אפילו.

<חסן פאלח: זאת אומרת הסמכות של אגף התכנון להקל 20%.

<חסן פאלח: 20% הקלה, אז שטח השיפוט סוגר אותך.

<חסן פאלח: לג'וליס אין מטר אחד מדינה שטח שיפוט, אבל יש הקלה, יש סמכות לבינת שוורץ ולשר הפנים לקחת שכונה מחוץ לתמ"א 35 וזה כבר נעשה במקומות אחרים במדינה.

<חסן פאלח: לכן אני אומר, אם מתרכזים בשני המקומות האלה והולכים - - - אגב, היועצים המשפטיים של משרד הפנים, דיברנו איתם על הדגל הלבן והדגל האפור והם מסכימים איתנו.

<חסן פאלח: זה הפתרון.

מירי רגב: אנחנו ננסה - - - תודה רבה.

<ריאד חמזה: רק לחזק נקודה שסאלח העלה וזה התקציב של המועצה הדתית הדרוזית, גברתי.

<ריאד חמזה: אנחנו מדברים על מועצה דתית דרוזית שמשרתת 130,000 נפשות במדינת ישראל וברמת הגולן.

<ריאד חמזה: התקציב שלה שנתית הוא 2.7 מיליון שקל.

<ריאד חמזה: זה התקציב של המועצה.

<ריאד חמזה: כמבקר פנים במקרה אני יודע גם מה קורה במועצות אחרות, אני רק רוצה לסבר את האוזן, במועצה דתית מסוימת, ששם התושבים של אותה עיירה הם 35,000 נפשות, המועצה הזו מתוקצבת ב-7.5 מיליון.

<ריאד חמזה: אני מקווה ששמעתם אותי.

<ריאד חמזה: המועצה הדתית המסוימת, ששם ישנם 35,000 תושבים מתוקצבת ב-7.5 מיליון שקלים שנתית.

<ריאד חמזה: אנחנו, שמשרתם 130,000 נפשות מקבלים רק 2.7 מיליון.

<ריאד חמזה: זה אומר שלפחות צריכים להשליש או אפילו קצת יותר את התקציב השנתי של המועצה הדתית.

<ריאד חמזה: תודה רבה.

מירי רגב: המועצה הדתית, מי מתקצב אותה?

<ריאד חמזה: משרד הפנים.

<חמד טאפש: בנוסף למה שאמר ראש המועצה של בית ג'אן, אני אתמקד בבעיות של בית ג'אן - - -

מירי רגב: לא, לא.

מירי רגב: אני מצטערת, יש אחרים שלא דיברו.

מירי רגב: על בית ג'אן היה ראש מועצה שדיבר יפה.

<חמד טאפש: אני יודע, רק לגעת בדבר אחד שהוא מאוד חשוב, וזה הוועדה שמתחילה בוועדת הפנים, שבבית ג'אן יש תכנית מתאר אחת שהתחילו לתכנן אותה ב-77', ב-83' הגישו אותה, אושרה רק ב-93'.

<חמד טאפש: אנחנו הכנו מכתב שהוגש ליועץ המשפטי של הממשלה, אם זו הבעיה שנגרמה כתוצאה מוועדות הפנים וממשרד הפנים, למה שהתושבים ישלמו את המחיר?

<חמד טאפש: לצערנו רק לפני שבועיים אחד שבנה בית על האדמה שלו, שהיא כלולה בשטח החדש של התכנית המוצעת החדשה, נשפט ל-200,000 שקל קנס, לכלא על תנאי, להריסה - - -

מירי רגב: כבר דיברו על זה.

<חמד טאפש: לא, על זה לא דיברו.

<חמד טאפש: ועל איסור שימוש.

<חמד טאפש: בעיה כזאת, אותה עברה הייתה בדלתון לדוגמה, הוא קיבל 15,000 שקל.

<חמד טאפש: אז אנחנו מבקשים - - -

מירי רגב: ---היועץ המשפטי לממשלה - - - לא להתעסק בזה.

<חמד טאפש: עוד שתי מילים.

<חמד טאפש: אתם מגישים את כתבי האישום נגד האנשים, כי הוועדה שלכם - - -

מירי רגב: מי זה אתם?

<חמד טאפש: הוועדה שלכם, הפרקליטות שעובדת בוועדה המחוזית.

מירי רגב: אני לא פרקליטות, אני ועדת פנים.

<חמד טאפש: יפה, אז ההנחיה שלכם לפחות להקפיא את כתבי האישום נגד האנשים שבתוך התכנית החדשה.

<קריאה: שלום רב, לכל הנכבדים הנמצאים, ללא יוצא מן הכלל.

<קריאה: בהיותי ראש המועצה היחיד, נראה לי, מיישובי הדרוזים מרמת הגולן, והיות וחלק גדול ממה שנוגע גם ליישובים הדרוזים ברמת הגולן נאמר כבר על ידי עמיתיי ראשי הרשויות, אז אני לא אחזור על זה, אבל אתם מתבקשים כמובן להתייחס לאותם נושאים, נושאים שגם קשורים אלינו.

<קריאה: אנחנו היישובים, שלמעשה נמצאים בפריפריה של הפריפריה, סובלים מכמה בעיות קשות.

<קריאה: הקשים ביותר מביניהם זה שאנחנו רחוקים מאוד מאוד מהמרכז ואין לנו מספיק תעסוקה.

<קריאה: חלוקת משאבים.

<קריאה: באזור שאנחנו גרים בו, לצערי הרב, שכנינו וידידינו הקיבוצים והמושבים הקיימים, לקחו כבר את כל החלק החשוב והמאפשר התייעלות מקומית ופיתוח ומה שנשאר לנו זה רק החקלאות המגמגמת והלא מחזירה לחקלאים את ההשקעה.

<קריאה: אנחנו סובלים מאוד מנושאים של הסדר קרקעות, הרחבת תכניות מתאר ליישובים.

<קריאה: שמורת הטבע יותר מדי לוחצת עלינו, לא מאפשרת לנו פיתוח יישובים, תקציבי הפיתוח שאנחנו מקבלים לא ראויים אפילו להתייחסות, אנחנו גרים באזור שידוע שלגים ותנאי מזג אוויר קשים ביותר, מה שדורש מהרשויות המקומיות השקעה בלתי פוסקת, בעיקר בעונת החורף, שיש לנו קריסה ברשת החשמל ובמים.

<קריאה: נתנו לנו להיות מחלק היסטורי, גם למים וגם לחשמל.

<קריאה: אנחנו מוכרים ברשויות המקומיות מים וחשמל לתושבים ומקבצים מתושבים שבחלקם הגדול מסכנים ועניים, כתוצאה מאי תעשייה, רחוקים מהמרכז.

<קריאה: רבותיי, אנחנו מבקשים מהממשלה קצת התייחסות ליישובי הדרוזים ברמת הגולן.

<קריאה: אנחנו רואים את עצמנו חלק בלתי נפרד מאחינו הדרוזים בגליל ובכרמל ואנחנו מבקשים התייחסות - - -

מירי רגב: אז למה לא רואים אתכם גם?

<קריאה: כי עד עכשיו לא ראו אותנו ככה, לצערי הרב.

<קריאה: עד עכשיו לא ראו אותנו בתמונה הזאת.

מירי רגב: למה?

מירי רגב: אני שואלת למה יש הבדל בין רמת הגולן לגליל.

<קריאה: כי כשפנינו, למשל, למשרד השיכון, התברר שהיישובים הדרוזים ברמת הגולן לא מופיעים בתכנית החומש.

<קריאה: תודה רבה.

מירי רגב: טוב, הבנתי, תודה רבה.

מירי רגב: אני מבקשת מנזיה עבדאללה, לאחר מכן דוד אזולאי ואז נבקש מהגורמים הממשלתיים להגיב על הדברים ונסכם.

<נזיה עבדאללה: אני מודה לך ולכל חברי הוועדה.

<נזיה עבדאללה: אחת הגרורות של הבנייה הבלתי מורשית, לא אנשים בונים לא מאושר, לא רק משלמים גם קנסות, גם יש את הדבר הכי קשה שזה תיק פלילי, רישום פלילי, כאילו הבן אדם שקרע את הנשמה, סיכן את החיים שלו לטובת המדינה, פתאום למחרת הוא עבריין, שזה מונע ממנו קידומים - - -

מירי רגב: הבנתי, זה אחד הנושאים הראשונים - - -

<נזיה עבדאללה: סליחה, יש לי בקשה, כל מי שמוגש נגדו כתב אישום בגין דברים כאלה, שלא יופיע בשום מקום ושלא יפגע בו, כי זה פוגע בו, הן בתעסוקה והן בקידום.

<נזיה עבדאללה: נושא חשוב נוסף, מצבם העגום של החיילים הנכים.

<נזיה עבדאללה: יש פה מספר נכי צה"ל שלא משולבים באף מקום ועל משרדי הממשלה ומשרד הפנים לדאוג - - -

מירי רגב: נכי צה"ל מטופלים עם משרד הביטחון?

<נזיה עבדאללה: מה זה מטופלים?

<נזיה עבדאללה: אני לא רוצה שיטפלו בזה, אני רוצה שממש ישלבו אותם במשרדי ממשלה בתפקידים.

<נזיה עבדאללה: לא יעלה על הדעת שנכה יישב בבית ויקבל משכורת.

<נזיה עבדאללה: אני לא רוצה את זה.

מירי רגב: טוב, זה נכון לגבי כלל הנכים, זה לא רק לגבי הדרוזים.

<נזיה עבדאללה: בסדר, אנחנו פשוט מאוד נרקבים ביישובים.

<סאלח סאלח: קודם כל אני מודה לשייח' על האירוח.

<סאלח סאלח: ידוע שכל היישובים הדרוזים מורכבים משכונות של - - -

<קריאה: לא כולם.

<סאלח סאלח: אמרתי הרוב.

<קריאה: אתה אומר כולם.

<סאלח סאלח: בשכונות שיקום.

<סאלח סאלח: לפי חוק תכנון ובנייה אדם שבונה בשכונת שיקום צריך להיות פטור מהיטל השבחה.

<סאלח סאלח: לצערי ועדות התכנון מתעלמות מהחוק ודורשות תשלום מאנשים שמבקשים היתרי בנייה, שולחים להם דרישות תשלום להיטל השבחה.

<סאלח סאלח: סעיף 17א לחוק התכנון והבנייה פוטר תושב שהוא הולך לבנות בשכונת שיקום מהיטל השבחה.

<סאלח סאלח: למשל, אני אתן דוגמה, בירכא היה פטור בשנת 95' עד לפני שנה וחצי, פתאום ועדת התכנון החליטה לשלוח דרישות תשלום לתושבים לשלם היטל השבחה.

<סאלח סאלח: אפשר לבדוק את החוק.

<סאלח סאלח: ועדות התכנון מתעלמות מהחוק.

<סאלח סאלח: מה שאני אומר, שצריך לפטור את כולם מהיטל השבחה.

<קריאה: אני חייב להגיב, ברשותך, כי אני עתרתי כמעט לבג"צ.

<קריאה: האזור המסומן לשיקום הוא פטור ולא פטרו אותי.

מירי רגב: תודה.

מירי רגב: חבר הכנסת דוד אזולאי.

דוד אזולאי: אני רוצה להודות לשייח' על הכנסת האורחים.

דוד אזולאי: אני יודע עד כמה חשוב לו מה שקורה בתוך העדה, הוא לא מתעסק רק בעניינים הדתיים של העדה, הוא מתעסק בכלל הדברים, ואני מברך אותך, יושבת ראש הוועדה, על היוזמה הברוכה לקיים את הדיון ואני כבר בהתחלה אומר לך, גם לך וגם לחברי הכנסת שהצטרפו, אני רוצה לקוות ומתפלל שלא נתאכזב, מפני שמה ששמעתי פה היום, אני יכול להגיד לך שאין חידושים, אני מכיר את זה ואני לא אחזור על הדברים.

דוד אזולאי: הנושא הבוער והכואב ביותר זה נושא התכנון והבנייה, שם אנחנו תקועים.

דוד אזולאי: אני חייב לציין, יש פה אנשים שלא נמצאים איתנו, חברי כנסת, יושבי ראש ועדות לשעבר, שטיפלו.

דוד אזולאי: אני זוכר שהיה חבר הכנסת ראלב מג'אדלה יושב ראש ועדת הפנים והוא לקח על עצמו את הנושא של תכנון ובנייה, והוא מכיר את זה והוא הקים ועדות משנה לטפל בנושאים האלה ולצערי הרב אנחנו נמצאים באותו מקום שטיפלו בדברים האלה.

דוד אזולאי: אני רוצה קצת לתת עצות מעשיות איך להתקדם.

דוד אזולאי: לדעתי אחד הדברים שאנחנו חייבים לעשות זה קודם כל לתת תקציב מיוחד להכנת תכניות מתאר.

דוד אזולאי: תשמעי, פה ראשי רשויות דיברו על כל מיני פרויקטים חשובים, זה עוגות, מדברים פה אנשים על הלחם.

דוד אזולאי: לפני העוגות קודם לחם.

דוד אזולאי: זאת אחת הבעיות.

דוד אזולאי: הנושא הזה של אישור תכניות מתאר, אנחנו בבעיה.

דוד אזולאי: לכן אני חושב שצריכה להיות פנייה של הוועדה לשר הפנים לתת תקציב צבוע מיוחד לטובת תכניות המתאר.

דוד אזולאי: הנושא השני, חברי, חבר הכנסת לשעבר מגלי והבה.

דוד אזולאי: נתת עצה מכשילה ליושבת ראש כשאמרת לה שתפנה ליועץ המשפטי.

דוד אזולאי: אני לא הייתי עושה את זה, כי אני כבר עשיתי את זה וכשפניתי ליועץ המשפטי באותו עניין קיבלתי נזיפה מהיועץ המשפטי.

דוד אזולאי: אני לא מדבר איתך על היום, אני מדבר על לפני שמונה ותשע שנים, כאשר פניתי.

דוד אזולאי: מנהלת הוועדה, הגב' יפה שפירא, יכולה להעיד על כך, אני פניתי ליועץ המשפטי לממשלה - - -

מירי רגב: על מה קיבלת נזיפה?

דוד אזולאי: על כך שהעזתי לפנות ליועץ המשפטי לממשלה ולבקש לבטל את כתבי האישום ולהפסיק להגיש כתבי אישום.

מגלי והבה: לא לבטל, להקפיא.

דוד אזולאי: תראה, זאת התערבות בהליך משפטי.

דוד אזולאי: מירי, אין לי שום בעיה, אני בעד זה שתפני והלוואי שתיעני, כי אני חושב שזאת בעיה.

דוד אזולאי: מילא כשמדברים היום על שוויון בנטל, אז אני רגע חשבתי שאני נמצא בבני ברק, שאנשים שם לא הולכים לצבא, אבל פה הולכים לצבא, איפה השוויון בנטל?

דוד אזולאי: זה השוויון בנטל ואת זה אני לא רואה, לצערי הרב.

דוד אזולאי: לגבי המועצה הדתית הדרוזית.

דוד אזולאי: את חטאיי אני מזכיר היום, אנחנו הקמנו את המועצה הדתית הדרוזית ואני חושב שזה נכון, זה הזמן לפנות ולבקש את הגדלת התקציב למועצה הדתית הדרוזית.

דוד אזולאי: לצערי הרב זה לעג לרש, אותו תקציב שעומד היום הוא זה שבעצם במשך השנים, לא העלו את התקציב הזה.

דוד אזולאי: הגיע הזמן להעלות אותו.

דוד אזולאי: אנחנו ניסינו, לצערי הרב לא הצלחנו.

דוד אזולאי: אדרבא, בואו תנסו היום להגדיל את התקציב.

דוד אזולאי: זאת אפשרות לא בשמים, מדובר על עוד 3-4 מיליון, זה באמת כסף קטן כדי לענות לצרכי העדה.

דוד אזולאי: שכונה לחיילים משוחררים – יש פה הרבה חיילים משוחררים.

דוד אזולאי: זה לא אצלנו.

דוד אזולאי: אצלנו חייל משתחרר, הולך לעיירות הפיתוח, לפריפריה, פה אי אפשר.

דוד אזולאי: חייל שמשתחרר רוצה להמשיך לגור עם הקהילה שלו, עם החמולה שלו, הוא רוצה להישאר ביישוב, הוא לא רוצה לעזוב .

דוד אזולאי: יש מצוקה נוראה, לכן אחד הדברים, קודם כל אני חושב שאותם חיילים משוחררים שתרמו למדינה ועשה למדינה, מן הראוי לתת להם איזה שהיא קדימות, לתת להם הטבה, אפילו מסלול ירוק מיוחד לאותם חיילים משוחררים שהגישו בקשה לבנייה או להיתר.

דוד אזולאי: זה המינימום שמדינת ישראל יכולה לעשות למען האוכלוסייה הזאת.

דוד אזולאי: לסיכום, גברתי היושבת ראש, אני רוצה להציע הצעה.

דוד אזולאי: יושבים פה כל ראשי הרשויות, יושב ראש הפורום, עלי הזימה, ידידנו, נמצא כאן.

דוד אזולאי: מה שהייתי מציע, בואו נהיה מסודרים, אני מציע לכם, אתם ראשי הרשויות, תכינו נייר עבודה, תעבירו את נייר העבודה שאתם, ראשי הרשויות - - -

מירי רגב: יש כבר.

דוד אזולאי: אני מדבר על פורום ראשי הרשויות.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד, יש פה מסמך שהוא מהשייח'.

דוד אזולאי: אני חלילה לא מטיל דופי בזה, אבל אני אומר שייצא מסמך מקצועי מטעם כל ראשי הרשויות, מסמך אחד, תביאו אותו לוועדה ואני מציע לוועדה שבעוד שנה בעזרת ה' אנחנו ניפגש כאן במקום הזה, עם אותו נייר עבודה ונסמן וי, מה נעשה ומה לא נעשה, ואם לא נעשה, אנחנו יכולים להגיד, רבותיי, ממשלות ישראל לדורותיהן כשלו.

מירי רגב: שפרעם, רוצה להגיד משפט.

מירי רגב: מי משפרעם?

<נציג משפרעם: חבר'ה, לגבי היישובים המעורבים.

<נציג משפרעם: הדרוזים ביישובים המעורבים - - - לגבי פיתוח השכונות, ראש העיר טוען שהשכונות מקבלות תקציב מראשי הרשויות הדרוזיות וראשי הרשויות הדרוזיות אומרים שהם מקבלים תקציב מהערבים והתוצאה שאנחנו לא מקבלים תקציב, לא מפה ולא מפה.

מירי רגב: אנחנו נעבור למשרד הפנים.

<קריאה: ---להגיש הצעת חוק פרטית, שהוועדה תאמץ אותה, שבמסגרתה תהיה הקפאת הליכים משפטיים כנגד מי שהוגש נגדם כתבי אישום.

<קריאה: כי אם להמתין ליועץ המשפטי להגיש כל בקשה נפרדת של עיכוב הליכים, הדבר יארך שנים ולא יטופל.

<קריאה: הקפאה כוללת, עם תנאים פרטניים של, נניח כמו שאמר פה ראש המועצה בירכא, בתים שבתוך קרקע - - -

מירי רגב: אנחנו לא נוכל לעשות את זה, תיתן לנו לטפל בזה דרך - - -

<קריאה: אז אולי אחרים שיגישו.

<קריאה: כי זה פתרון קונקרטי.

<קריאה: אני אומר איפה זה נעשה, כבוד יושבת הראש.

<קריאה: הדבר נעשה, אני אומר לך מאיפה אני לוקח את הרעיון, בתקופת ההתנתקות לגבי כל המתיישבים באזור עזה שהואשמו בעברות קלות יחסית והוגש בעניינם כתבי אישום - - - אז אפשר לקחת את הרעיון משם וליישם אותו פה.

<קריאה: אני חושב שאפשר להרים את זה.

<קריאה: - - - בוועדת הפנים והיה גם הרב אזולאי - - - אולי לקחת את המנגנון הזה והוועדה תאמץ אותו ל - - -

מירי רגב: נמצא את הפרוטוקולים ונראה מה עושים.

מירי רגב: משלב, אתה רוצה לפתוח?

<יוסף משלב: תודה.

<יוסף משלב: קודם כל אני רוצה להגיד שהבעיות שהעלה יושב ראש הפורום הוצגו לשר הפנים ממש לפני תקופה קצרה ובאמת זה קמצוץ מהבעיות שהעדה סובלת.

<יוסף משלב: אני כממונה מחוז אחראי רק על שתי רשויות - - -

מירי רגב: מי אחראי על המועצות האחרות?

<יוסף משלב: אלכס.

מירי רגב: זאת אומרת אין אחד שיש לו ראייה כללית על המגזר הדרוזי.

<יוסף משלב: האמת היא שזאת לא הבעיה.

<אלכס שפול: אנחנו לא פועלים לפי מגזרים.

מירי רגב: זאת בדיוק הבעיה.

מירי רגב: שיכול להיות שאם הייתם מבינים את המצוקות של המגזר הזה, אז הייתם מבינים שאי אפשר לפעול במגזר הזה כמו שפועלים מול היהודים.

<קריאה: זה נכון.

מירי רגב: אם הייתם פועלים עם המגזר, הייתם מבינים את הבעיות של המגזר ואז אולי זה היה נראה אחרת.

מירי רגב: תיכף נדבר גם על זה.

<יוסף משלב: מירי, אני יכול לומר לך שרק דליה ועוספיה, ואני באמת רוצה לפתור את הבעיות רק של שני היישובים האלה, צריך חצי מיליארד שקל בתכנית רב שנתית בכדי להביא אותם למצב שירימו את הראש מעל המים.

<יוסף משלב: עובדים כמו בתקופת האבן.

<יוסף משלב: האנשים עם בורות סופגים לביוב.

<יוסף משלב: אנחנו במאה ה-20.

<יוסף משלב: כבישים.

<יוסף משלב: אני מסייר בשכונות האלה עם ראש המועצה, וסהיר היה איתי שם.

<יוסף משלב: אנחנו נמצאים הרבה אחורה.

<יוסף משלב: לכן לידידי וג'יה אני אומר, אנחנו לא בזמן הזה שאומרים 'אני כמו כל אזרח, שים לו בתכנית'.

<יוסף משלב: ישימו לך בתקציב מה שאתה יכול.

<יוסף משלב: אני חוזר על הסעיף הזה, הבעיות סוכמו אצל השר, אני מציע גם שהוועדה תפעל בתיאום עם השר, כי הוא הנחה את המנכ"ל לעשות ישיבות מעקב אחת לשלושה חודשים בכדי להתקדם.

מירי רגב: ישיבות מעקב זה בסדר, השאלה היא מה ההחלטות שהתקבלו.

<יוסף משלב: לכן אני חושב שצריך קודם כל מסמך אחד שמדרג את הבעיות מ-1 עד 100 בסדר עדיפות, אחר כך אומר מי אחראי, עד מתי, מול זה הכסף ועל זה הוועדה יכולה לעשות מעקב.

<יוסף משלב: אנחנו עוד לא שם, עדיין מדברים הרבה, הרבה רצונות טובים, בסוף שכונת חיילים משוחררים.

<יוסף משלב: בסדר.

<יוסף משלב: שכונה מאושרת בדלית אל כרמל, בשביל לפתח אותה צריך 80 מיליון שקל, מאיפה?

<יוסף משלב: תכנית ההבראה של דליה, נשאר חוב של 80 מיליון שקל מתקופת העיר ווג'יה עם 60, שני ראשי רשויות הגיעו אתמול לעבודה, מאיפה הוא יודע לתפקד?

<יוסף משלב: לשלם משכורות?

<יוסף משלב: צריך לצאת מהקופסה, צריך להגדיל את המענק בתכניות ההבראה, ש - - - אני אומר לך, ציון לשבח עם ראש מועצה, יכול 10% הלוואות להשית על התקציב שלו, ו-90% שיהיה מענק.

<יוסף משלב: הרי מה הוא?

<יוסף משלב: הוא משלם על משהו שקודמיו - - - או שישנו את זה, יעשו חיובי, שראש מועצה שלא מצליח לאזן את הרשות, עם כל סגל המועצה, שישלם את זה.

<יוסף משלב: המציאות הזאת מאוד בעייתית, אנחנו מדברים על מחירי יחידות דיור, מדברים על הקמת שכונות.

<יוסף משלב: לי במחוז יש 40,000 יחידות דיור מאושרות, כולן עם חסמים, אז על מה אנחנו מדברים?

מירי רגב: חסמים של מי?

<יוסף משלב: חסמים של דיור, חסמים של תשתיות חשמל, חסמים של - - -

דוד אזולאי: של הירוקים.

<יוסף משלב: אז זה גם מגיע לרשויות האלה.

<יוסף משלב: שתי הרשויות האלה התאגדו בתאגיד מים וביוב, קיבלו החלטה במועצה להתאגד.

<יוסף משלב: נכון, צריך להיות חכם עכשיו לפני בחירות לכפות על ראש מועצה.

<יוסף משלב: הם לא יכולים להתחבר, כי התאגיד ברשות המים לא יכול לתת לתאגיד הזה פה שעשינו עבודה.

<יוסף משלב: זה צוואר בקבוק שהוועדה יכולה להתערב, לתפוס את המשרד לתשתיות לאומיות ולקדם.

<יוסף משלב: לגבי הבעיות שעלו כאן.

<יוסף משלב: 672, אני אישית מתנגד כל עוד לא נמצא ציר עוקף חלופי.

<יוסף משלב: מה פתאום עכשיו?

<יוסף משלב: בעברית רוצים להשית את העלות של האחזקה על שתי רשויות קורסות תקציבית.

<יוסף משלב: אני מתנגד לזה אישית, כמובן לא שואלים אותי, זה שר התחבורה מחליט.

<יוסף משלב: אתם, לדעתי, יכולים להגיד את העניין.

<יוסף משלב: לגבי שכונת חיילים משוחררים.

<יוסף משלב: זה נושא קרוב מאוד ללבי.

<יוסף משלב: אנחנו בדליה כרגע בהפקדה של תכנית - - -

מירי רגב: מע"צ נמצא פה?

מירי רגב: אתה יכול להגיב לעניין הזה?

מירי רגב: אחרי העבודה המצוינת שאמרו כאן שהמשרד שלכם עושה, האם אתם יכולים להגיד לנו על העניין של ה - - -?

<גונן סער: - - - דבר ששנים היה נושא של - - - מנגנונים כאלה ואחרים להעביר את הכבישים אלינו או למועצות.

<גונן סער: במסגרת העבודה הזאת העבירו אל מע"צ כ-1,600 קילומטר של כבישים וממע"צ ליישובים כ-200 או 150.

<גונן סער: כביש לא עובר לרשות בדרך כלל בלי שהוא יהיה בסטנדרט מסוים של האספלט ובדרך כלל כבישים שהם חוצי יישובים יטופלו בהתאם ובאחזקה אמורים להתחלק עם משרד התחבורה בצורה כזו או אחרת, גם לפי קריטריונים.

<גונן סער: אבל עדיין אפשר לדבר על זה.

<וג'יה כיוף: גברתי, זה חשוב לי.

<וג'יה כיוף: הכביש שהועבר במצב מכני 115%, הוא הועבר אליי בלא לתת לי, מה הכסף שאני צריך להחזיק את הכביש.

<וג'יה כיוף: הרי צריך להחזיק את הכביש, לא מספיק שאני קיבלתי רשות עם 80 מיליון שקל מינוס, עכשיו באים - - - מה עוד שהכביש הזה, 672, הוא שרוול של כביש 6, ואף אחד לא שאל אותי ואף אחד לא - - - את יודעת מה?

<וג'יה כיוף: זה כמו הממשל הבריטי, 'אנחנו החלטנו להעביר אליך כך וכך וכך'.

<וג'יה כיוף: אני התנגדתי, מישהו שאל אותי?

<וג'יה כיוף: מישהו אמר לי למה?

<וג'יה כיוף: בואו תיסעו בכביש הזה, תראו איזה בורות יש בכביש הזה.

<יוסף משלב: - - - שדלית ועוספיה, עשינו סקר ל-8,500 בתים, מתוכם 1,750 בתים עם היתר והשאר אין להם היתרים.

<יוסף משלב: אין היתר.

<יוסף משלב: כשבן אדם בונה לא חוקי אז קוראים לזה לא חוקי, כששניים בונים לא חוקי, אז שניים.

<יוסף משלב: עשרה, מאה, אבל כשיש 7,000 בתים בלי היתר, זה צריך הממסד לשאול את עצמו פעמיים מה עשה לטובת העניין.

<יוסף משלב: בעזרת חבר הכנסת עמאר הבעיה נפתרה, הבעיה היא לא תכנית המתאר, כפי שתכנית המתאר המפורטת, כי היתר מקבלים בתכנית מפורטת, יש פה אנשי תכנון, לא היה כסף בתכנון המפורט, אז בהתערבותו של חמד באחד הדיונים של הכנסת, אנחנו עשינו את המאמץ האחרון.

<יוסף משלב: כרגע הפער אצלי בשני היישובים, בדלית ועוספיה, זה 8 מיליון שקל, אלה אנשים שמשרתים בכוחות הביטחון שאני נפגש איתם.

<יוסף משלב: צריך לתת מקור תקציבי להשלים את התכנון המפורט.

<יוסף משלב: פתרונות לחיילים המשוחררים, לשמחתי בדליה יש כרגע תכנית מופקדת ומשרד השיכון מוביל את הפרויקט הזה.

<יוסף משלב: יש עוד תכנית מאושרת, ששם אפשר עוד 200 דונם.

<יוסף משלב: בעוספיה אנחנו ממש בישורת האחרונה עם משרד השיכון להפקדת תכנית של חיילים משוחררים בחלקה על אדמת המינהל וזוגות צעירים בשאר.

<יוסף משלב: התכנית הזאת, צפי שעד סוף השנה נפקיד אותה.

<יוסף משלב: כך בשני היישובים אני שקט שאנחנו מטפלים בזה בעדיפות.

<יוסף משלב: כל המהלך התכנוני הזה לא היה מתממש ללא שותפות של ראשי הרשויות.

<יוסף משלב: כלומר היה נוח לעשות את זה.

<יוסף משלב: חיבורי החשמל – פעם ראשונה לדעתי באופן מסודר אנחנו מפעילים את סעיף 157א(ח1) לחוק, לפיו תכנית מפורטת, ברגע שהיא מופקדת, האנשים יכולים להפקיד ערבות בוועדה ולהתחבר לחשמל חוקי.

<יוסף משלב: התכנית הראשונה היא של וג'יה, עמק הזיתים, 1,000 יחידות דיור, מתוכם כ-400 בתים בנויים.

<יוסף משלב: עוד חודשיים יכולים לגשת לוועדה שלושה ולקבל את החשמל.

<יוסף משלב: מה כן יש פה בעיה?

<יוסף משלב: חבר הכנסת עמאר, אולי תוכל לעזור, חוק שחל נקטע באיזה שנה, נשארו קרוב ל-50 בתים - - -

חמד עמאר: הבעיה שזה לא היה חוק שחל, זה תקנה.

<יוסף משלב: צו, תקנה, מה שתקרא לזה.

<יוסף משלב: תקראו לזה מה שאם רוצים לקרוא, האנשים שילמו את הכסף, שמו להם פילר ליד הבית, ראינו את זה בעין, צריך להגיד ליפתח שיחבר אותם.

<יוסף משלב: השייח' העלה לו את העניין הזה לא מזמן ועושים על זה דיונים ובסוף האנשים האלה, חאראם, שיחברו אותם.

<יוסף משלב: זהו, תודה.

<אלכס שפול: קודם כל אני מצטרף, באמת פעם ראשונה רואים פה ועדת פנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

<אלכס שפול: אני אגיד, רוב האוכלוסייה היא במחוז צפון ומחוז צפון, כל אחד מראשי הרשויות יכול להגיד, קיבל יחס מיוחד.

<אלכס שפול: לא בעיה להכין תכנית, עכשיו אני יכול, עשו את הציטוט, אין יישוב דרוזי שלא הוכנה תכנית מתאר מעודכנת.

<אלכס שפול: הבעיה היא לא להכין תכנית, הבעיה היא להעביר את התכנית למצב של תכנית מאושרת.

<אלכס שפול: מה לעשות, יש פה בדיוק ועדה מתאימה שיכולה לפתור לנו את הבעיה.

<אלכס שפול: ראש היישובים הדרוזים נמצאים בשטח המוגן מהפיתוח, בעל ערכים סביבתיים ונופיים הכי גבוהים .

<אלכס שפול: אותה ועדה, שהיום באה ומנסה לפתור את הבעיה, חקקה חוק של הכנסה בתוך ההליכים סקר של עצים בוגרים.

<אלכס שפול: כשאני בא ואני צריך להרחיב את השטח של היישוב, אני צריך את הסקר של עצים בוגרים.

<אלכס שפול: אבל זה לא מספיק, הסקר הזה, שזה הרבה כסף, צריך להגיע לפקיד היערות.

<אלכס שפול: פקיד היערות יגיד, 'תנתחו לי את כל השטח הזה'?

<אלכס שפול: בחיים לא, כי הוא פקיד היערות.

<אלכס שפול: אותה ועדה שהיא ועדת פנים ואיכות סביבה אמרה אי אפשר לקחת שטח כל כך יקר מבחינת נוף, אקולוגיה, איכות הסביבה, ללא נספח נופי סביבתי.

<אלכס שפול: רק להכין את הנספח הנופי הסביבתי זה הרבה כסף.

<אלכס שפול: אבל זה לא מספיק, הנספח הנופי סביבתי צריך לעבור את המשרד לאיכות הסביבה, הגנת הסביבה היום, את רשות הטבע והגנים, את משרד החקלאות.

<אלכס שפול: תלכי עכשיו ותבקשי מכל אחד את חוות הדעת.

<אלכס שפול: ואחרי זה תראו כמה זה.

<אלכס שפול: אני כבר לא מדבר על תסקיר השפעה על הסביבה.

<אלכס שפול: להרחיב את ירכא בתוך שטח השמורה.

<אלכס שפול: אני כבר לא מדבר על בית ג'אן, למה?

<אלכס שפול: כי שואלים אותי, 'אתה צריך פרוגרמה', לא אכפת להם שיש שם 4, 5, 50 בתים בנויים, אבל הם בנויים בניגוד לחוק, הם בנויים בלי היתר, אז אמרתי 'מה לעשות?' אז אתה מעודד עבריינות?

<אלכס שפול: אתה עכשיו בא לפגוע בטבע, באקולוגיה, בדברים החשובים, למה?

<אלכס שפול: כי אתה רוצה לעודד את העבריינות - - -

מירי רגב: אלכס, אנחנו לא באנו לשמוע את הבעיות שלך, באנו לראות איך אתה פותר אותן.

<אלכס שפול: אז הבעיות שלי זה לא בעיות שלי, זה בעיות של אותה אוכלוסייה - - -

מירי רגב: אז אתה אומר שהבעיה היא לא אצלך.

<אלכס שפול: אני אומר שהבעיה היא בעיה של האוכלוסייה.

<קריאה: על מה מדברים?

<קריאה: אנשים לא פגעו בטבע ו - - -

<אלכס שפול: אז לא הבנת, תנסה להבין ואתה תראה.

<קריאה: אני יודע שאתה מגן עלינו ואתה רוצה ל - - - אבל אני שואל את אותן מערכות ואות רשויות.

<אלכס שפול: תשאלו את אותן ועדות.

<אלכס שפול: זאת בעיה שאם אנחנו רוצים לפתור את הבעיה של האוכלוסייה המסוימת הנמצאת בשטחים רגישים, אנחנו צריכים להקל בכל הביורוקרטיה הקשה הזאת.

<אלכס שפול: זה, לצערי הרב, לא בידיים של הוועדה לתכנון ובנייה, לא ברמה המקומית ולא ברמה המחוזית.

<אלכס שפול: אני יכול להתפוצץ, אני לא יכול להרחיב את ירכא מעל לקרקע - - - אני יכול לעשות מה שאני רוצה, בית ג'אן בקושי מעבירה עכשיו את התכנית של בית ג'אן, אבל גם בקושי.

<אלכס שפול: התכנית של חורפיש, מחר אני ביקשתי מסאלח לשבת עם שר הפנים על מנת לא לעבור עוד סיבוב שינוי לתמ"מ 2, כי היא תכנית פי כמה ממה שמותר לי.

<אלכס שפול: זאת בעיה.

<אלכס שפול: אני חושב שהבעיה היא ברמה של חקיקה.

<אלכס שפול: תנו לנו לעבוד ותפתרו את כל הבעיות.

<אלכס שפול: אנחנו, כאנשי פקידות מקצועית שעובדים בהתאם למסגרת שאתם מחוקקים, אנחנו לא יכולים לחרוג מזה.

<אלכס שפול: תקלו עלינו, אנחנו נעשה את זה, כי אנחנו רוצים את השקט ורוצים את זה לטובה.

מירי רגב: הבנתי.

מירי רגב: אני שומעת פה ממנהלת הוועדה שאפשר לגרוע שטחים מגן לאומי ומשמורות טבע, זה הליך ששר הפנים עושה באישור ועדת הפנים.

מירי רגב: אז בסדר.

מירי רגב: זה בסדר להגיד 'אני לא אשם' וזה לא אשם, בסוף המצוקה של המגזר הדרוזי כבר בערך 10-15 שנה היא אותה מצוקה.

מירי רגב: זה נחמד שלכולם יש כוונות טובות, אבל אי אפשר להעביר הכול מאחד לשני.

מירי רגב: או שיהיה גורם אחד שמתייחס למגזר הדרוזי, או שנמשיך להעביר את הכול מאחד לשני.

מירי רגב: בסופו של דבר יש כאן מציאות בלתי אפשרית שלאנשים אין איפה לגור והתפיסה שלהם היא אחרת מהתפיסה של חברה יהודית.

מירי רגב: כמו שאנחנו מתייחסים למגזר הבדואי, המגזר הדרוזי צריך לקבל יותר יותר בגלל השותפות שלו בחיי המדינה הזאת.

מירי רגב: אבל את זה אני אסכם.

מירי רגב: הבנתי את התשובות שלך, אבל אני מצטערת, אלה בעיניי תשובות של פקידים ואני מצפה לשמוע פה תשובות של מנהיגות, איך אנחנו פותרים את הבעיה של המגזר הדרוזי ואת זה לא שמעתי.

<סאלח פארס: רק משפט אחד.

<סאלח פארס: שימי לב, את דיברת שהבעיה היא לא של פקידים, אלא של קובעי מדיניות.

<סאלח פארס: אני רוצה להגיד לך משפט אחד.

<סאלח פארס: ב-93' ממשלת ישראל החליטה על שוויון וצבעה את התקציב של הדרוזים בתקציב המדינה.

<סאלח פארס: ב-2004 ממשלת ישראל בחוק ההסדרים מחקה את הצביעה של השוויון.

<סאלח פארס: בסדר?

מירי רגב: משרד השיכון, בבקשה.

<נורית מיכאלי: ראשית אנחנו עובדים לפי החלטות ממשלה, במגזר הזה יש שתי החלטות שנוגעות לדברים שדיברנו עליהם.

<נורית מיכאלי: אפשר לחלק את זה לשלושה תחומים, תחום אחד זה תכנון, תחום אחד זה סבסוד תשתיות בקרקע פרטית ותחום שני סבסוד תשתיות בקרקע מדינה.

<נורית מיכאלי: ארבעה יישובים נכללים בהחלטת ממשלה בתכנית החומש הראשונה של 13 יישובים, שיש בהם סבסוד בקרקע פרטית.

<נורית מיכאלי: כל האחרים לא נכללים.

<נורית מיכאלי: זה שפרעם, עוספיה, דליה ומראר.

<נורית מיכאלי: כל היתר לא נכללים בסבסוד בקרקע פרטית, כאשר הסבסוד מדבר על בנייה רוויה בלבד.

<נורית מיכאלי: 25,000 שקל ליחידה.

<נורית מיכאלי: מה זה אומר?

<נורית מיכאלי: יש יישובים שאין להם אגרות והיטלים, שיש להם קרקע פרטית, שלא יכולים לפתח את הקרקע הפרטית בגלל מחסור באגרות והיטלים.

<נורית מיכאלי: מה שצריך לעשות ואפשר לעשות.

<נורית מיכאלי: אחת הבעיות למשל עלתה גם בדליה וכנראה שגם בעוספיה - - -

<וג'יה כיוף: ההחלטה על דיור ציבורי לא ישימה.

<וג'יה כיוף: הכסף נמצא, אבל אנחנו לא יכולים להשתמש בו.

<וג'יה כיוף: זאת החלטה שאין בה שום - - -

מירי רגב: למה אתה יכול להשתמש בו?

<וג'יה כיוף: כי אין לה שום קשר למציאות שלנו.

<נורית מיכאלי: אני אסביר.

מירי רגב: מה זאת אומרת אין קשר למציאות שלכם?

<נורית מיכאלי: יש כאן החלטה שאפשר ליישם אותה בקטע של תכנון בקרקע פרטית.

<נורית מיכאלי: בקרקע מדינה אין שום בעיה מבחינת תכנון, אנחנו מתכננים תכנון מפורט, תב"עות, תכנית בינוי, תכנון מפורט ואנחנו מקדמים במגזר.

<נורית מיכאלי: תכנון בקרקע פרטית, גם זה לא מוגבל כרגע, בתנאי שיש יצירת יחידות דיור חדשות וזאת הבעיה.

<נורית מיכאלי: אם יש לנו אפשרות בקטע של לגליזציה גם ליצור יחידות דיור חדשות, אנחנו עושים את זה.

<נורית מיכאלי: אין לנו אפשרות במקום שלא יוצרים יחידות דיור חדשות.

<נורית מיכאלי: לגבי הנושא של סבסוד בקרקע פרטית.

<נורית מיכאלי: מאחר שצריכים לבוא לכאן כמה תנאים זה לא יוצא לפועל וכרגע בפורום הכלכלי, יחד עם אגף התקציבים ויחד עם אגף פרוגרמות אצלנו מנסים לשנות את התכנית, ליצור אותה ולעשות ממנה תכנית פעילה.

<נורית מיכאלי: אנחנו נשמח אם אתם תתמכו בשינויים שאנחנו מבקשים אותם.

<נורית מיכאלי: מה שאני יכולה לומר זה שנעשים מאמצים, השר שלנו נפגש לפני שבועיים עם כל ראשי העדה ועם השייח' ואנחנו מקווים שאנחנו נזיז את העגלה הזו.

<נורית מיכאלי: אצלנו כל הרשויות הדרוזיות נמצאות במחוז חיפה, למעט רמת הגולן.

<נורית מיכאלי: יישובי רמת הגולן נמצאים עדיין במחוז הגליל.

<נורית מיכאלי: אנחנו מנסים לאחד את הדברים.

<נורית מיכאלי: אני רוצה לומר עוד דבר קטן.

<נורית מיכאלי: אנחנו מנסים לעשות פיילוט במגזר הדרוזי של מנהלת המגורים של צה"ל.

<נורית מיכאלי: ניסיתי לעשות את זה בבנייה רוויה, שזה באמת יהיה דבר מיוחד במינו, נאמר לי על ידי מנהלת המגורים שכרגע כל המאמצים הולכים לכיוון הדרום.

<נורית מיכאלי: אני אשמח מאוד אם תהיה תמיכה שלכם לעשות פיילוט במגזר הדרוזי.

מגלי והבה: מגרשים לחיילים המשוחררים, לא שמענו.

<נורית מיכאלי: מגרשים לחיילים המשוחררים זה מינהל מקרקעי ישראל, זה לא אצלי.

מגלי והבה: זה לא משרד השיכון?

<נורית מיכאלי: זה משרד השיכון - - -

<כאמל בדר: גברתי, בנושא של תכנון - - -

מירי רגב: אני מצטערת, אנחנו לא יכולים - - -

<נורית מיכאלי: כאמל הוא משרד השיכון.

<כאמל בדר: אני אתן תשובה לנקודה מסוימת.

<כאמל בדר: בנושא של תכנון בקרקע מדינה, אנחנו מתכננים שכונות חיילים בקרקע מדינה.

<כאמל בדר: בחלק היישובים אין לנו בעיה, יש לי בעיה עם הנושא של התכנון, שנגע בו אלכס קודם, לפי דעתי צריך לתת מסלול ירוק לשכונות האלה שמיועדות לחיילים ואני יודע מה צריך לחיילים משוחררים.

<כאמל בדר: לפעמים תכנית לוקחת 15 שנה או 10 או 5, דבר שאתה חושב עליו רק, זה משהו שלא יכול להיות.

<כאמל בדר: לכן אנחנו מבקשים לתת מסלול ירוק לתכניות האלה של הוועדות, במיוחד במחוזית, שייתנו הקלה, למשל בית ג'אן - - -

מירי רגב: הבנתי את מה שאתה אומר, לא ניכנס עכשיו לפרטים.

<סאהר אסמעיל: אני רוצה לחדד שלושה דברים ולהגיד את זה בצורה ברורה ביותר.

<סאהר אסמעיל: אחד, מדיניות משרד הפנים השתנתה.

<סאהר אסמעיל: יחד עם זאת, שיתוף הפעולה עם ועדת הפנים הוא בצורה בלתי נתפסת מרוב שהוא חיובי, ובזכות יושבת הראש וחברי הוועדה כמובן, ואנחנו בכיוון מאוד חיובי.

<סאהר אסמעיל: שר הפנים מתכוון לסייע לרשויות הדרוזיות באופן ישיר ואמיתי והוא הודיע על כך גם בישיבת ראשי הרשויות, הוא כבר נתן כמה הנחיות.

<סאהר אסמעיל: אחת, טיפול נקודתי בצורה ברורה לעדה הדרוזית.

<סאהר אסמעיל: הוא כבר הנחה את המנכ"ל והקימו כבר ועדת חקירה בנושא גבולות, שטחי שיפוט, חלוקת המשאבים, ארנונה, מאזורי תעשייה כגון תפן וכו', ויחד עם זאת גם גריעת שטח משטח גלילי לטובת תכניות המתאר שהוגשו, וכמובן הכול על בסיס העבודה מול המחוזות.

<סאהר אסמעיל: יחד עם זאת תגבור וחיזוק כל הסמכויות של הוועדה המחוזית/ועדה מקומית על מנת לקצר ביורוקרטיה, כי משרד הפנים היום, בהנהגתו של גדעון סער, רואה את נושא הביורוקרטיה כסוגיה מאוד בעייתית והיא תטופל.

<סאהר אסמעיל: זו הנחיית שר הפנים.

<סאהר אסמעיל: אני לא רוצה להרחיב, כמובן גורמי המקצוע מודעים.

<סאהר אסמעיל: אני אומר בצורה ברורה ביותר, המדיניות השתנתה, הכיוון מאוד חיובי, מחכים לתקציב המדינה בעניין תקציבי האיזון, רזרבות שר, תקציבי פיתוח, הסרגל ישתנה ואנחנו נצא לדרך חדשה.

<סאהר אסמעיל: מודעים לבעיות, כואבים את הבעיות שקיבלנו אותן בירושה ומה שנקרא שר הפנים גדעון סער, בהיותי לידו, הוא יודע בדיוק כל בעיה ובעיה בכל יישוב ויישוב דרוזי ודברים יבואו על טיפולם, כמובן בסיוע של ועדת הפנים בכל נושא החקיקה וכל מה שקשור.

מירי רגב: מאה אחוז.

מירי רגב: קודם כל תודה רבה לך.

מירי רגב: תראו, אנחנו הגענו לסיור היום לא לחלק מחמאות, אלא לראות איך אנחנו מקדמים דברים.

מירי רגב: אני מציעה, וגם נוציא על זה מכתב מסודר.

מירי רגב: מנהלת הוועדה, סכמי ברוח הזאת.

מירי רגב: קודם כל אני מבקשת משרד הפנים לשקול, שיהיה גורם אחד בתכנון ובנייה שיתייחס למגזר הדרוזי.

מירי רגב: המגזר הדרוזי, צריך להסתכל במערכת מערכתית בעקבות גם החלק של התרבות שלו.

מירי רגב: נכון, רוב הכפרים בנויים לרוחב, אבל יש היום הרבה מאוד גורמים, ראשי מועצות ואחרים, שמבינים שכדי להחזיק את הילדים לידם הם צריכים גם לבנות לגובה.

מירי רגב: אז לא צריך עכשיו, כשאתה בונה עוד קומה, להתחיל לעשות להם עוד פעם את כל האישורים מחדש.

מירי רגב: לכן צריך לקבל החלטה ונקיים על זה דיון עם בינת שוורץ בוועדת משנה לתכנון ובנייה רק בסוגיית הדרוזים, שתבוא ותציג את הסוגיה הזאת, איך בעצם אנחנו הולכים בכיוון של המסלול הירוק לגבי בנייה ביישובים הדרוזים כדי לאפשר לאותם חיילים משוחררים וצעירים אפשרות מגורים.

מירי רגב: אין מה לעשות, אלכס.

מירי רגב: עם כל הכבוד, אי אפשר להגיד לא מתייחסים אל זה כמגזר, זה מגזר שיש לו את התרבות שלו, יש לו את הערכים שלו, יש לו דרך חיים משלו, ורק כשאתה מבין את האתגרים של אותו מגזר אתה יכול להתייחס אליהם.

מירי רגב: אנחנו משקיעים מאות של שעות עבודה, ועכשיו בחוק הסדרה שיעלה מחר, בנושא הבדואים.

מירי רגב: אין שום סיבה בעולם שלמגזר הזה, שהוא מגזר שמשרתים בצבא, שהוא מגזר שעושה מילואים, שהוא מגזר שיש אנשי קבע, לא יתייחסו אליו כנושא נקודתי.

מירי רגב: ולכן אני כן חושבת שהשר צריך לקבוע גורם אחד במינהל התכנון, בכל סוגיית התכנון, שיתייחס למגזר הדרוזי.

מירי רגב: זה דבר אחד.

מירי רגב: דבר שני, אנחנו נקיים דיון בוועדת משנה שלי, לוועדת תכנון ובנייה, בסוגיית תכנון ובנייה והמתאר של המגזר הדרוזי, בהשתתפות בינת שוורץ ובהשתתפות כל מנהלי המחוזות הרלוונטיים ועם כל הגורמים הרלוונטיים.

מירי רגב: תיכף אני אגיד מי הם.

מירי רגב: בנושא הקפאת התהליכים המשפטיים.

מירי רגב: יש כאן בעיה לפנות ליועץ המשפטי ולהגיד לו 'תפסיק את מה שהיה'.

מירי רגב: מה שכן אפשר לעשות, ופה כן צריך לשלוח מכתב, לקיים דיון אצל היועץ המשפטי לממשלה יחד עם שרת המשפטים בסוגיה האמיתית שקיימת, כמו שאמר פה משלב, ש-7,000 בניות בלתי חוקיות, לא בגלל שהם רוצים לבנות ככה, אלא משום אין להם איפה לגור.

מירי רגב: אין להם איפה לגור.

מירי רגב: ממשלה צריכה למצוא להם, מדינה צריכה למצוא להם אלטרנטיבה, ואין להם אלטרנטיבה והם צריכים לגור בסוף איפה שהוא.

מירי רגב: לכן בעניין הזה צריך לטפל בזה ככה.

מירי רגב: כתוצאה מהטיפול אוטומטית גם יהיה ביטול של התהליכים.

מירי רגב: אבל אני כן רוצה לקיים דיון עקרוני עם משרד המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה, מה עושים עם כל אותם כתבי אישום שמפנים לאותם צעירים, חיילים, אנשים, שבעצם על לא עוול בכפם מקבלים את הענישה הזאת, שהיא ענישה שהיא הייתה מתבקשת אילו הייתה להם אלטרנטיבה.

מירי רגב: פה נצטרך לעשות דיון נקודתי בעניין הזה ונעשה את זה כמה שיותר מהר.

מירי רגב: הנושא השלישי שמעניין אותי, ובו אני אטפל, זה נושא תעסוקת נשים מול התמ"ת.

מירי רגב: אנחנו נפנה לשר בנט ונקיים דיון נקודתי בסוגיית תעסוקת נשים במגזר הדרוזי.

מירי רגב: זה כן מעניין אותי.

מירי רגב: שאר הדברים הם חשובים, אבל לא נתעסק בכול.

מירי רגב: אחד זה תכנון ובנייה, השני זה הנושא של ההליכים המשפטיים סביב אותם אנשים שאין שום סיבה שזה יקרה, והדבר השלישי זה תעסוקת נשים.

מירי רגב: כל שאר הנושאים, אני משאירה לך.

דוד אזולאי: ברשותך, אם אפשר, במפגש עם היועץ המשפטי אני מציע שמגזר מחוז חיפה ומגזר מחוז הצפון, ששניהם יהיו שותפים בדיון הזה.

דוד אזולאי: אני חושב שאין מי שמכיר - - -

מירי רגב: לא, אני אבקש משר הפנים להצטרף במכתב שלי ליועץ המשפטי לממשלה.

מירי רגב: בנושא ממ"י, אני מבקשת שמנכ"ל ממ"י, בנצי ליברמן, יהיה בדיון שאנחנו נעשה בוועדת המשנה לתכנון ובנייה, יחד עם בינת שוורץ.

מירי רגב: שיגיע ממ"י ויסביר את כל ההליכים של מה שקורה בממ"י.

מירי רגב: דבר נוסף, אני רוצה בדיון הזה את נציג האוצר.

מירי רגב: בלי שום קשר צריך לשלוח מכתב לשר האוצר בעניין תכניות ההבראה.

מירי רגב: באמת 400,000 שקלים לפיתוח זה פשוט צחוק.

מירי רגב: הרי פה אלה אדמות עם סלעים ועם טרשים, שרק כדי לפתח אותן, זה לא יעלה את הדעת.

מירי רגב: רק זה מעלה את ערך הבית בכמעט 40%.

מירי רגב: לכן זה לא הגיוני.

מירי רגב: גם כל הנושא של מענקי הפיתוח ותכניות ההבראה ומענקי האיזון, צריך לשלוח מכתב עקרוני ליאיר לפיד, שאני יודעת שהמגזר מעניין אותו, אבל אי אפשר רק בדיבורים שזה יעניין אותו.

מירי רגב: תכניות זה בסדר, בסוף זה היישום שלהן.

מירי רגב: אני לא אבוא לפה עוד פעם בלי שהתכניות האלה יילכו לאיזה שהוא כיוון, כי מה שקורה פה זה פשוט מצב שכל אחד אומר 'אני בנקודה הקטנה שלי, בחלקת האלוהים הקטנה שלי, מנסה לטפל', אבל בסוף, כמערכה, לא מטופל המגזר הדרוזי כמו שצריך.

מירי רגב: צריך להבין את זה.

מירי רגב: לכן אני רוצה פה לשר האוצר מכתב נקודתי בנושא המגזר הדרוזי ותקציבים למגזר הדרוזי, ואני רוצה את הנציג שלהם בדיון העקרוני בישיבה עם בינת שוורץ בסוגיות האלה, כיצד האוצר מסייע בעניין הזה.

מירי רגב: אנחנו גם נקיים סיור בשניים-שלושה מוקדים עם בינת שוורץ, כמו שעשינו עכשיו בשדה בריר בעקבות הבעיה שהייתה עם שרת הבריאות, כדי לבדוק גם את הסוגיה הזאת.

מירי רגב: שטחי שיפוט גם יבואו.

מירי רגב: הולך להיות דיון גדול, שתדעו, בעניין שטחי שיפוט וגבולות וחלוקת הרווחים מהסוגיה הזו.

מירי רגב: זה דיון שמי שמריץ אותו ועשה עבודת מטה זה היה ראש עיריית דימונה, שהיום הוא שר הרווחה.

מירי רגב: הוא העביר את זה ליאיר לפיד וזה היה חלק מההסכם שיאיר לפיד בא לדבר על זה עם ראש הממשלה נתניהו, חלוקת רווחים וחלוקת גבולות.

מירי רגב: יהיה דיון בעניין הזה בכלל, אבל אני חושבת שכדאי שנעשה דיון ממוקד בנושא של המגזר הדרוזי בנושא של חלוקת רווחים ושיפוט.

מירי רגב: כל הסוגיה של בתים שלא מחוברים לחשמל.

מירי רגב: נראה לי פשוט לא להאמין שזה קורה היום.

מירי רגב: אני פשוט לא מאמינה שזה קורה.

מירי רגב: אז אל"ף, סעיף 154 לחוק זה בסדר, אבל את חוק שחל, אפשר להביא כהוראת שעה לשנה הקרובה כדי לטפל בסוגיה הזו.

<קריאה: צו שעה.

מירי רגב: צו שעה, הוראת שעה, לא משנה, זה אותו דבר.

<קריאה: להפוך את החשמל לאמצעי הומני ולא לאמצעי ענישה.

מירי רגב: בואו נשלח קודם כל מכתב לראש הממשלה בעניין הזה, ואם תהיה בעיה נביא את זה כהצעת חוק.

מירי רגב: אבל נראה לי שהצעת חוק ייקח שנה להעביר, חבל, נעשה את זה בעניין של התשתיות.

מירי רגב: הלאה.

מירי רגב: תקציב המועצה הדתית.

מירי רגב: נראה לי שזו סוגיה מהותית, חשובה, ואני מבקשת כאן להעלות מכתב לשר הפנים, להגדיל את תקציב המועצה הדתית.

מירי רגב: זה נראה לי נכון, זה נראה לי מתחייב המציאות ואני אשלח מכתב.

מירי רגב: אני כמובן אשלח עותק מסודר לשייח'.

<סאהר אסמעיל: גברתי היושבת ראש, בשבוע הבא כבר יש דיון עם המחלקה בנושא תקציב המועצה הדתית.

מירי רגב: מעולה, אז אתה תקבל רוח גבית לדיון הזה גם ממכתב שאנחנו נוציא לשר.

<סאהר אסמעיל: מצוין.

מירי רגב: מע"צ.

מירי רגב: הסוגיה של מע"צ.

מירי רגב: שר התחבורה קיבל פה כל כך הרבה שבחים וזה יפה, אז בואו, שיפתור את בעיית כביש חוצה דליה ועוספיה.

מירי רגב: אני מבקשת גם פה לשלוח מכתב לעניין הזה, כדי שנראה איפה זה נמצא.

מירי רגב: הדבר האחרון.

מירי רגב: אני קבעתי שבוועדת הפנים אנחנו נעשה אחת לחודש דיון ממוקד על עיר מסוימת.

מירי רגב: עשינו לא מזמן על נצרת עלית, על מספר ערים, אחרי שאני רואה באמת שיש נושאים אקוטיים שנכון לקיים עליהם דיון ממוקד.

מירי רגב: אני כבר אומרת לכם, לא כולם פה יבואו לדיון ממוקד השנה לוועדה, אבל כן נכון יהיה לקחת, תשלחו לי ראשי מועצות, זה לא קשור לאף אחד, מסמך, כל אחד עם הבעיות הנקודתיות שיש לו ביישוב.

מירי רגב: אנחנו ניקח ונראה מי אקוטי ונראה איך במהלך השנה אני מכניסה את זה בתוך הדיונים של אחת לחודש.

מירי רגב: זה לא קשור למגזר כזה או אחר, לוקחים ערים, יישובים, לטיפול נקודתי.

מירי רגב: תשלחו לי מכתב, אני מבקשת, יפה, להכניס לפחות שתי מועצות דרוזיות לטובת הנושא הזה של הדיון הממוקד בערים, כפי שאנחנו עושים ביישובים היהודיים.

מירי רגב: לגבי המועצות ברמת הגולן, אנחנו נשב על זה בנפרד.

מירי רגב: אנחנו נשב בנפרד על סוגיית הדרוזים ברמת הגולן.

מירי רגב: נבדוק מה קורה עם הדרוזים ברמת הגולן, עם היישובים הדרוזיים ברמת הגולן, ונראה איך מטפלים בהם.

מירי רגב: כרגע שלושת הדברים הכי חשובים זה ועדת תכנון ובנייה, שאני מקווה שנוכל לקיים אותה עוד לפני סיום המושב הזה בסוף יולי.

מירי רגב: והיה ולא, באוקטובר יהיה דיון ראשון של הוועדה בעניין המגזר הדרוזי, בשיתוף כל הגורמים הרלוונטיים.

מירי רגב: הדבר השני, היועץ המשפטי לממשלה ומשרד המשפטים, כדי למנוע את העוול הזה בעניין של הקנסות.

מירי רגב: זה יטופל במיידי, יישלח אליכם עותק של המכתב שלי לכל ראשי המועצות.

מירי רגב: הדבר השלישי זה הסוגיה של תעסוקת נשים, תמ"ת.

מירי רגב: היא תחכה קצת, היא לא תהיה במיידי.

מירי רגב: כרגע במיידי זה הנושא של ממ"י והנושא של ההקפאה.

מירי רגב: כמובן שכונות לחיילים ייכנס לתוך ישיבת התכנון והבנייה.

מירי רגב: ואני מבקשת ממע"צ לפתור את העניין הזה ואת העניין של החיבורים לחשמל.

מירי רגב: כי זה פוגע אישית באזרחים שחיים חיי איכות מאוד מאוד בעייתיים.

מירי רגב: את זה צריך לגמור ולתת פתרון לעניין הזה כמה שיותר מהר.

מירי רגב: כמובן בנושא התקציב למועצה אנחנו נטפל גם במקביל.

מירי רגב: חברים, דיון ראשון, לא אחרון, אנחנו נקדם את הדברים.