ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 36, 2013-07-03 09:00

דוד רותם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

דוד רותם: נעסוק היום בהצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון - שינוי סדרי הצבעה), של חברי הכנסת יריב לוין, משה גפני, אורי מקלב ויעקב אשר.

דוד רותם: איפה חבר הכנסת גפני?

יריב לוין: הסמיך אותי לייצג אותו.

דוד רותם: בבקשה.

יריב לוין: רק אומר שגם בחוק השני - תיקון חוק מבקר המדינה (שינוי סדרי הצבעה) – שני הדברים הם באותו הסדר.

יריב לוין: ההצעה הזו היא תולדה של שורת הצבעות שהאחרונה שבהן היתה מבקר המדינה בפעם הקודמת, כאשר התברר ששיטת שלושת הסיבובים מביאה לכך שההכרעה נדחית לסיבוב השלישי, תוך שהאיש שנבחר בעצם עובר תהליך שפוגע במידה מסוימת בכבודו ובמעמדו, כי לכאורה יוצא שהכנסת אישרה אותו רק בלית ברירה בסיבוב שלישי, אחרי שלא נתנה לו את הרוב הדרוש בשני הסיבובים הראשונים.

דוד רותם: כשנבחר את נשיא המדינה הבא, לא אכפת לי שהמועמדים יעברו את שלושת הסיבובים...

דוד רותם: הבעיה הגדולה היא שחברי הכנסת מושפלים בעניין הזה, כי אנחנו צריכים לבוא וללכת ולבוא וללכת.

דוד רותם: זה לא יכול להיות.

יריב לוין: הוא תהליך גרוע, ולכן ההצעה היא לבטל את הסיבוב השלישי, לקיים פשוט שני סיבובים, כאשר בסיבוב הראשון יתמודדו כל מי שהגיש את מועמדותו, והיו לו מספר החתימות הדרוש, בסיבוב השני יישארו שני אלה שקיבלו את מרב הקולות, ביניהם ייבחר מי שייבחר, וכך יסתיים העניין באופן קצר יותר, יותר מסודר וגם יותר מכובד.

דוד רותם: משרד המשפטים.

<עמי ברקוביץ: אין עמדת ממשלה בנושא.

<עמי ברקוביץ: הממשלה לא קבעה עמדה.

<עמי ברקוביץ: זה מקובל כשמדובר בבחירה שנעשית על-ידי הכנסת, והליך הבחירה נתון לה.

<עמי ברקוביץ: הממשלה לא ראתה לנכון להתערב בסדרים של אותה בחירה, לכן אין עמדת ממשלה.

<עמי ברקוביץ: מבחינה מקצועית אנחנו חושבים שהתיקון הוא במקומו.

דוד רותם: אני יכול להצביע?

<אפרת חקאק: שני דברים לפרוטוקול: קודם כל, אני מבהירה שהנוסח הזה כבר אושר על-ידי הוועדה בכנסת הקודמת, אז אנחנו מביאים שוב את אותו נוסח.

<אפרת חקאק: יש טעות בטרומית של הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה – יש התיקון העקיף למבקר המדינה גם בנוסח הזה, אז אנחנו נמחק את התיקון למבקר המדינה, ויהיו שתי הצעות שונות.

<אפרת חקאק: גם רציתי להגיד שוב, שהיה היגיון בסעיף הקיים.

<אפרת חקאק: סעיף דומה קיים במדינות אחרות, שבהן הפרלמנט בוחר את הנשיא, שזה גרמניה, איטליה, יוון, צ'כיה וכו'.

<אפרת חקאק: ההיגיון המקורי היה לכבד את המועמדים לנשיא ולמבקר.

<אפרת חקאק: ההיגיון אומר שחברי הכנסת יבואו כולם ויצביעו במועמד אחד ברוב גדול, ולפחות בסבב השני הם יראו לאן נושבת הרוח, ויצביעו למועמד.

<אפרת חקאק: ההיגיון לא עבד...

<עמי ברקוביץ: בחקיקה הישראלית המודל המוצע עכשיו קיים בהקשרים שונים, כולל בחוק הבחירה הקודם, הבחירה הישירה של ראש הממשלה, שזה מה שנעשה.

<אפרת חקאק: אקרא את הנוסח.

<אפרת חקאק: נתחיל בהצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון – שינוי סדרי הצבעה).

<אפרת חקאק: תיקון סעיף 8.

<אפרת חקאק: בחוק-יסוד: נשיא המדינה‏, בסעיף 8(א), במקום הקטע החל במילים "לא היה רוב" ועד המילים "ההצבעות הנוספות" יבוא "בהצבעה השנייה יועמדו לבחירה רק שני המועמדים שקיבלו את קולותיהם של מספר חברי הכנסת הגדול ביותר בהצבעה הראשונה; משמע שעוברים מייד לשני מועמדים – לא משנה כמה היו בסבב הראשון.

<אפרת חקאק: המועמד שקיבל בהצבעה השנייה את" – וכו', ויש לכם הנוסח המשולב.

<אפרת חקאק: בהצבעה השנייה לא צריך רוב מיוחד אלא רוב רגיל.

<אפרת חקאק: ההצעה השנייה: הצעת חוק מבקר המדינה (שינוי סדרי הצבעה), התשע"ג-2013.

<אפרת חקאק: תיקון סעיף 1.

<אפרת חקאק: בחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958 [נוסח משולב] בסעיף 1(ב) במקום הקטע החל במילים: לא הצביע רוב כאמור בעד מועמד אחד בהצבעה שנייה, ועד המילים: ההצבעות הנוספות, יבוא: בהצבעה השנייה יועמדו לבחירה רק שני המועמדים שקיבלו את קולותיהם של מספר חברי הכנסת הגדול ביותר בהצבעה הראשונה.

<אפרת חקאק: המועמד שבעד בחירתו הצביעו בהצבעה השנייה וכו' – זה יוצא אותו דבר.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: אפשר להצביע?

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

דוד רותם: פה אחד אושר לקריאה הראשונה.

דוד רותם: תואיל בטובך לקבוע את זה במליאה, ולהעלות את זה.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.