ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 13, 2013-06-24 12:30

ניצן הורוביץ: צהריים טובים.

ניצן הורוביץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה של הכנסת בישיבה מיוחדת לרגל יום השלטון המקומי בכנסת.

ניצן הורוביץ: כל ועדות הכנסת היום, ללא יוצא מן הכלל, מקיימות דיונים במסגרת יום השלטון המקומי.

ניצן הורוביץ: גם ועדת מדע מקיימת דיון בנושא ממשל זמין ומערכות מידע בשלטון המקומי בשיתוף פעולה בנושאים האלה עם השלטון המרכזי.

ניצן הורוביץ: כמו שכולנו יודעים, טכנולוגיות המידע וקודם כול האינטרנט אמורות לאפשר שירותים יעילים, מהירים, זמינים.

ניצן הורוביץ: ניתן לרתום את הטכנולוגיות האלה לייעול השירות לאזרח ולשיפור עבודת השלטון, לשתף מידע, לעשות שיתוף ציבור, ליצור שקיפות וכל הדברים הטובים שאנחנו רוצים שיהיו בשלטון המקומי.

ניצן הורוביץ: אלא שיש כמה בעיות, כמובן, ועל זה אנחנו נקיים את הדיון.

ניצן הורוביץ: קודם כול אין בדיונים שכבר נערכו בוועדה הזאת עולה שיש היעדר אחידות בעיצוב ובסטנדרטים של אתרי הממשלה, ונראה שהמצב הזה נכון עוד יותר ביחס לאתרים של השלטון המקומי.

ניצן הורוביץ: מפני שבניגוד לשלטון המרכזי שבו פועל מטה התקשוב הממשלתי ומערך ממשל זמין בשלטון המקומי אין גוף מתכלל שהוא בעל סמכות ואחריות על כלל הרשויות.

ניצן הורוביץ: יש פה כמה נקודות שאני אבקש את ההתייחסות של הדוברים השונים – אני רק אגיד את זה בתמצית:

ניצן הורוביץ: היעדר הגדרה של תפקידים בתחומי המחשוב בספר התפקידים של השלטון המקומי, היעדר מדיניות ממשל זמין משותפת לשלטון המקומי והמרכזי; היעדר מסגרות שיתוף פעולה מובנות לנושא, ובהתאמה – היעדר שיתוף פעולה בפועל ביחס לפרויקטים שונים.

ניצן הורוביץ: פה נאמר שמערך ממשל זמין נעדר את הסמכות, האחריות והתקציב לביצוע משימות לתועלת השלטון המקומי.

ניצן הורוביץ: כך שבפועל השורה התחתונה היא שהאזרח שאמור לקבל את השירותים לא מקבל נקודת גישה ומענה אחת מרכזית, אלא נאלץ לעבוד מול רשות ממשלתית ורשות מקומית.

ניצן הורוביץ: יפתח את הדיון ד"ר עדי קפליוק, יושב-ראש פורום מערכות מידע בשלטון המקומי.

ניצן הורוביץ: יש לך גם מצגת?

<עדי קפליוק: יש לנו הכול.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

<עדי קפליוק: אני אדבר בשם ראש עיריית גבעתיים שהוא יושב-ראש ועדת מדע וטכנולוגיה בשלטון המקומי.

<עדי קפליוק: הוא בדרך לפה, הוא נחת מחו"ל.

<עדי קפליוק: הוא ייכנס עוד מעט וניתן לו להגיד כמה מילים.

<עדי קפליוק: אנחנו הכנו מצגת קטנה ממש על קצה המזלג על מערכות מידע בשלטון המקומי, כולל הדגמה – כחצי שעה.

ניצן הורוביץ: לא, לא.

ניצן הורוביץ: זה הרבה כי כל הדיון מוגבל.

ניצן הורוביץ: אולי תנסה לקצר את זה לעשר דקות?

ניצן הורוביץ: יש פה רשימת דוברים, ואנחנו רוצים לקיים דיון.

<עדי קפליוק: אני אדלג על ההקדמה אף על פי שהיא מאוד יפה.

<עדי קפליוק: לאחר מכן אנחנו נציג את אותו מסמך שהתבקשנו להגיש לוועדה בפברואר 2012.

<עדי קפליוק: לאחר מכן נוכל לקיים דיון.

<עדי קפליוק: מערכות מידע הן תשתית אסטרטגית ברשות המקומי.

<עדי קפליוק: אי אפשר לנהל היום רשות, ואי אפשר לקבל החלטות טובות ולא לתת שירות משמעותי לאזרח ללא מערכות מידע.

<עדי קפליוק: צריך לציין שיש שלושה סוגים של מערכות מידע: בבסיס יש לנו מערכות המידע הטיפוליות שתומכות באופן שוטף ושגרתי בביצוע מטלות כמו גבייה, משכורות, הנהלת חשבונות.

<עדי קפליוק: אלה המערכות שמשרתות את נותני השירות ומפיקות כמות גדולה מאוד של נתונים.

<עדי קפליוק: זה בעצם הבסיס של כל המערכות שלנו.

<עדי קפליוק: רוב המערכות שלנו הן מערכות כאלה.

<עדי קפליוק: מעליהן יושבות מערכות המידע הניהוליות לדרג הניהולי על בסיס המערכות התפעוליות.

<עדי קפליוק: הן נותנות מידע.

<עדי קפליוק: המערכות שמעניינות אותנו הן מערכות לתמיכה בקבלת החלטות.

<עדי קפליוק: אין לנו כמעט מערכות כאלה, וכשאני אסקור עוד מעט את המערכות בשלטון המקומי לפי מספר תחומים אני אדבר על המערכות שיש לנו ולאלו מערכות אנחנו רוצים לשאוף.

<עדי קפליוק: נתחיל בחינוך – בתחום החינוך אנחנו רואים את השילוב של מחשב בהוראה.

<עדי קפליוק: מי שביקר לאחרונה בבתי ספר – אנחנו קוראים להם היום בתי ספר חכמים, כיתות חכמות.

<עדי קפליוק: אנחנו רואים לוח חכם, יש גישה לאינטרנט בכל כיתה.

<עדי קפליוק: כל הנושא של השיעור מקבל צורה אחרת לחלוטין.

<עדי קפליוק: אני מניח שגם הוועדה הזאת תעשה דיון בנושא החשוב הזה.

<עדי קפליוק: אני בכלל מאמין בכל התחום הסלולרי, ולדעתי, זה העתיד – גם בתחום החינוך.

<עדי קפליוק: ניהול בתי ספר – היום הרבה מאוד בתי ספר הם בניהול עצמי, ולכן אנחנו נותנים להם לא מעט מערכות לניהול בתי ספר, הן מערכות כספיות והן מערכת שנקראת מנב"ס שאותה פיתחו עם משרד החינוך.

<עדי קפליוק: זאת מערכת שמנהלת את כל נושא המורים והתלמידים, לוח השעות – כל הנושא הזה מנוהל על-ידי מחשבים, והנתונים המורשים עוברים למנהל תלמידים עירוני ששם יש לנו מערכת מאוד גדולה באגף החינוך שאפשר גם לבצע שם גם תכנון של הסעות וועדות השמה וכמות גדולה מאוד של מערכות.

ניצן הורוביץ: אני חושב שאנשים מכירים את זה.

ניצן הורוביץ: תמשיך הלאה.

<עדי קפליוק: אוקיי.

<עדי קפליוק: תקשוב עירוני – כל הקשר בין תלמידים לבין מורים בבית-הספר נעשה דרך האתר העירוני.

<עדי קפליוק: חינוך לא פורמלי – כל מה שקשור על קייטנות וחוגים ושירותים באינטרנט, כולל רישום לגני ילדים – כל הנושאים האלה נעשים היום במערכת החינוך.

<עדי קפליוק: רוב המערכות הן מערכות תפעוליות.

<עדי קפליוק: יש פה גם מערכות ניהוליות, אבל היינו רוצים לראות במערכת החינוך גם מערכות לתמיכה בקבלת החלטות, כמו למשל מערכת למניעת נשירה ממערכת החינוך, מערכות של עזרה לחלשים, ואיך מעלים את ציוני הבגרות וכו'.

<עדי קפליוק: מערכות הכספים – אנחנו קוראים להם מערכות הליבה.

<עדי קפליוק: תקציבים של מאות מיליונים ואפילו מיליארדים יש לרשויות המקומיות; הנהלת חשבונות מאוד גדולה בגבייה, וזה לא רק ארנונה.

<עדי קפליוק: זאת גבייה מאוד מורכבת – גם חנייה, גם רישוי עסקים וגם שילוט, רכש ואפסנאות, אינוונטר של שכר.

<עדי קפליוק: כמות ההסכמים הקיבוציים בשלטון המקומי היא מאוד גדולה, והשכר הוא מאוד שונה ודיפרנציאלי.

<עדי קפליוק: משאבי אנוש – אנחנו גם מנהלים את כל נושא הפנסיונרים.

<עדי קפליוק: אלה מערכות מאוד כבדות ומאוד גדולות.

<עדי קפליוק: רוב המערכות האלה הן מערכות ניהוליות ומערכות בסיסיות.

<עדי קפליוק: היינו רוצים גם פה לראות מערכת לקבלת החלטות שתייעץ לנו איך לנהל יותר טוב את התקציב שלנו, ואיך לתת לנו החלטות כאשר המצב של הרשות ילך וישתפר.

<עדי קפליוק: המערכות המעניינות הן המערכות ההנדסיות – כל הניהול של הוועדה המקומית – נכסים ומבני ציבור, ייעודי הקרקע שזאת מערכת מאוד חשובה שאומרת לנו מה ניתן לבנות בכל פיסת אדמה; ומערכת שהיא כן מערכת לקבלת החלטות שהיא מערכת מידע גיאוגרפית.

<עדי קפליוק: פה אנחנו רואים דוגמה של עיריית ראשון לציון שיש פה חלוקה של ילדים בכיתות א' לאזורים ברחבי העיר.

<עדי קפליוק: זה יכול לתת לנו למשל אינדיקציה איפה חסרות כיתות, איפה צריך להוסיף כיתות; אם אנחנו יכולים למפות בשכבות את הפניות של מוקד עירוני בנושא של ביוב אני יכול לראות איפה יש בעיות.

<עדי קפליוק: אני יכול לראות אזורי גבייה ואזורי גמלאים; אני יכול לתת צפי של כיתות לימוד וגני ילדים כתוצאה מהתחלות בנייה בעיר וכו'.

<עדי קפליוק: אלה מערכות מאוד חשובות.

ניצן הורוביץ: רוב האנשים שיושבים סביב השולחן הם מתוך העניין אז אני מניח שהם מכירים את זה.

ניצן הורוביץ: אז אולי אפשר לגשת לנקודות שבלב הדיון כי הדברים ברורים פה לאנשים.

<עדי קפליוק: אני אעבור על זה מהר.

<עדי קפליוק: כדאי להבין שרשות מקומית זה כמו מדינה קטנה, ולכן יש לנו כמות גדולה מאוד של נושאים שאנחנו מטפלים בהם.

<עדי קפליוק: יש פה רשימה שלמה, החל במוקד עירוני, רווחה וכו'.

<עדי קפליוק: האם אתה רוצה שניכנס לאתר ונראה דוגמה?

ניצן הורוביץ: כן, תן דוגמה, כי הדברים האלה ברורים.

<עדי קפליוק: ניכנס עכשיו לאתר אינטרנט וניתן סקירה של 10 דקות.

ניצן הורוביץ: יותר קצר.

ניצן הורוביץ: בקצרה.

<אלכס רבין: שלום.

<אלכס רבין: שמי אלכס, ואני מנהל אתר האינטרנט בעיריית גבעתיים.

<אלכס רבין: אני אציג לכם את האתר של גבעתיים כאתר די טיפוסי לרשות מקומית.

<אלכס רבין: רשות מקומית מנסה לייצא גם הרבה אינפורמציה על עצמה לתושבים פוטנציאליים שלה וגם לתת שירות.

<אלכס רבין: האתר שלנו מנסה גם לשמור על מראה חדשותי – חדשות, אירועים, תמונות, משדרי וידיאו וכדומה; ולצד זה גם לתת שירות – פניות ציבור, מייל לראש העיר, פייסבוק של ראש העיר ושל העירייה, הרשמה לניוזלטר שהתושבים מקבלים מדי שבוע עם החדשות.

<אלכס רבין: הם לא חייבים להיכנס לאתר, אלא יכולים לקבל ישירות למייל.

<אלכס רבין: לצד זה – שירותים.

<אלכס רבין: העירייה יכולה לשקף די הרבה שירותים ואינפורמציה לתושבים.

<אלכס רבין: היא עושה את זה בתיק תושב שזאת מערכת שברוב הרשויות שאתם גרים זה קיים, ואתם יכולים לראות את צריכת המים שלכם, את החובות שלכם בחינוך ובארנונה – לשלם מידית ולראות את המצב שלכם בדיוק כמו בחשבון בנק.

<אלכס רבין: תשלומים – כל תשלום בעירייה אפשר לשלם באינטרנט.

<אלכס רבין: מוקד עירוני – אפשר לפתוח קריאה במוקד העירוני מיד ולעקוב אחר הפנייה.

<אלכס רבין: מיד נשלח מייל או אס.

<אלכס רבין: אמ.

<אלכס רבין: אס או מה שתבחרו.

<אלכס רבין: בעידן הסמארטפונים יש גם אפליקציות שמאפשרות לעשות את זה, ממש מהרחוב לדווח על תקלה.

<אלכס רבין: טפסים – אחרי נציג הממשל הזמין ידבר.

<אלכס רבין: טפסים זה משהו שיש שיתוף פעולה עם הממשלה.

<אלכס רבין: הממשלה מקימה לנו טפסים, ואנחנו שולחים מפרט, אבל העירייה מחזיקה גם טפסים משלה.

<אלכס רבין: הטפסים מוכרים לרובכם ממערכות של הביטוח הלאומי, זאת אותה תשתית.

<אלכס רבין: העירייה משתמשת בזה, והשימוש יפה מאוד.

<אלכס רבין: העיריות מחויבות על פי חוק חופש המידע לשקף המון מידע על אודות ההתנהלות שלהן.

<אלכס רבין: גם לנו באתר יש רובריקה שלמה שמוקדשת לנושא הזה – אם זה תקציב העירייה, אם זה פרוטוקולים של ישיבת מועצת העיר, אם זה תמיכות, כולל הקריטריונים לקבלת תמיכות

<עידו עברי: אתה יכול להראות את התקציב?

<אלכס רבין: כן, אפשר.

<אלכס רבין: אם אתה שואל אם התקציב מוצג כ-pdf?

<אלכס רבין: לא.

<אלכס רבין: ב-xcel ולפי הדרישות של עמותת השקיפות, כמובן.

<אלכס רבין: יש כמובן גם ב-pdf – אתה מוזמן לגלוש ולראות את זה.

<אלכס רבין: זה האתר העירוני ומערכת שמשקפת ממש את המערכת התפעולית לדוגמה היא מערכת ההנדסה.

<אלכס רבין: כל נושא שתושב מעוניין בו, כמו לסגור מרפסת, לשנות תב"ע, להגיש בקשה לעירייה – הוא יכול לראות את הרוב משוקף כאן.

<אלכס רבין: זאת אומרת ועדת התכנון המקומית, כל העבודה שלהם גלויה באינטרנט לתושב.

<אלכס רבין: G.I.S היא מערכת תומכת בקבלת החלטות כשאי אפשר להבין את הנתונים רק בצורה של דף שכתובים עליו סעיפים.

<אלכס רבין: כלומר אפשר לראות במפה איפה יש תלמידים בגיל גן חובה, איפה יש קשישים, ובהתאם לזה להקים בתי ספר או גני ילדים.

<אלכס רבין: אני לא ארחיב על זה.

ניצן הורוביץ: כמה כניסות יש לשירותים של האתר?

<אלכס רבין: בשירותים של האתר יש שימוש רב ביותר.

<אלכס רבין: לאתר של גבעתיים שהיא עיר בינונית בישראל יש כ-6,000 כניסות ייחודיות בחודש.

<אלכס רבין: אנשים נכנסים ומשתמשים באתר.

<אלכס רבין: זה בכלל לא סופר את ההרשמות לאתר.

<אלכס רבין: אפשר לקבל את ההזנות ב-RSS, ישר לסלולרי.

<עדי קפליוק: דרך אגב, זה אתר חי שהתושבים יכולים להתמקד ולראות.

<עדי קפליוק: בוא נתמקד במקום מסוים, נראה את השכבות ונמשיך הלאה.

<עדי קפליוק: תראה שכבת חירום.

<אלכס רבין: עיריית גבעתיים עשתה בשיתוף פעולה עם פיקוד העורף כהכנה למלחמות למיניהן ולמצבי חירום שכבת מיגון של כל העיר.

<אלכס רבין: אפשר לראות פה מיגון של הבניין.

<אלכס רבין: יש פה מקרא מפורט, וזה אומר שלמשל כאן יש מקלט תת-קרקעי ומיד אפשר לראות את תצלום האוויר של הבניין – מה זה הבניין הזה – ובזמן חירום לגשת אליו – איך לגשת אליו, ואיך לטפל בפינוי תושבים מהמקום.

<אלכס רבין: אפשר לראות באיזה בניינים מדובר כי ככה לא רואים הרבה.

<עדי קפליוק: אנחנו מסוגלים לעשות עכשיו איגום ולראות את כמות התושבים, הפילוג שלהם לילדים וכו'.

<אלכס רבין: בזמן חירום בעת פעילות של ועדת פס"ח-מל"ח צריך לפנות תושבים.

<אלכס רבין: אם פיקוד העורף אומר שבניין זה נפגע, וברדיוס 60-50 מטר ממנו צריך לפנות תושבים אז תראו באיזו מהירות המערכת נותנת מענה לזה כשברקע אתם רואים שהיא מציינת אלו בניינים נכנסים לזה; ואגף רווחה שאחראי בפס"ח על פינוי סעד וחללים יכול לקבל בדיוק חתך אוכלוסין מתוך אותו מקום.

<אלכס רבין: זאת אומרת עכשיו הוא יודע שמתוך 152 תושבים שגרים באזור הזה יש 28 בני 60 וכ-30 ילדים.

ניצן הורוביץ: יפה, תודה.

<עדי קפליוק: זה ממש על קצה המזלג היכולות.

ניצן הורוביץ: הצטרף אלינו ראש העיר גבעתיים.

ניצן הורוביץ: אלה החבר'ה שלך, נכון?

ניצן הורוביץ: אתה רוצה להגיד מילה?

<ראובן בן-שחר: אני החבר'ה שלהם.

<ראובן בן-שחר: אני אגיד רק שני משפטים.

<ראובן בן-שחר: אנחנו מדברים, כמובן, על שיתוף פעולה עתידי לממשל זמין של השלטון המקומי.

<ראובן בן-שחר: מבחינת התושבים המדינה והעיר – חד הם.

<ראובן בן-שחר: לכן חשוב להגיע לשיתוף פעולה כזה.

<ראובן בן-שחר: אתם, הוועדה, ביקשתם מאתנו לפני שנה – אני לא הייתי שם, אבל אנחנו ממשיכים – אתם ביקשתם מאתנו להכין תכנית, והרי היא מוצגת.

ניצן הורוביץ: יפה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: גברת כרמלה אבנר, ראש רשות התקשוב הממשלתית, בבקשה.

<כרמלה אבנר: צהריים טובים.

<כרמלה אבנר: תודה רבה על המצגת.

<כרמלה אבנר: עיריית גבעתיים עושה עבודה מאוד יפה בתחומים האלה ומנצלת הרבה מאוד מידע גם לטובת התושבים.

<כרמלה אבנר: אותו דבר גם עיריית תל-אביב, ויש עוד כמה עיריות שנותנות הרבה מידע.

<כרמלה אבנר: אבל הדיון הוא לא פר עירייה כזאת או אחרת או על משרד ממשלתי כזה או אחר, אלא כדי להסתכל על תמונת התקשוב הכוללת ועל מערכת הגומלין שבין השלטון המקומי לבין השלטון המרכזי.

<כרמלה אבנר: רק כדי לחבר את זה לעשייה נוספת שקורית בימים אלה ממש – כל נושא המיזם של הסיבים האופטיים.

<כרמלה אבנר: דיברנו כאן על אינטרנט שהוא מהיר או איטי.

<כרמלה אבנר: המצגת הראשונה שלך דיברה על נושא החינוך, וזה מאוד נכון – זאת אחת הדוגמאות המובהקות לשיתופי פעולה ולאחריות משותפת בין משרד החינוך לבין השלטון המקומי.

<כרמלה אבנר: מיזם הסיבים האופטיים אמור לתת באמת את אותה תשתית לאומית כדי שנהפוך לישראל דיגיטלית, כלומר להנגיש ממש הרבה מאוד שירותים גם ברמה הממשלתית, גם ברמה הציבורית, גם ברמה של חברות ואפשרות לפתח את הכלכלה סביב הנושאים הטכנולוגיים, חברות סטארט-אפ, חברות אחרות וכו'.

<כרמלה אבנר: זאת אמירה שחייבת לחבר את כולנו, וזאת פלטפורמה שתאפשר הרבה מאוד עשייה שכרגע היא לא קיימת.

<כרמלה אבנר: אדוני, היושב-ראש וראש העיר, אתם דיברתם פה על שיתוף פעולה עתידי.

<כרמלה אבנר: כבר היום יש שיתופים פעולה.

<כרמלה אבנר: שיתופי הפעולה האלה הגיעו לרמת בשלות מסוימת וליכולת, אבל אדוני היושב-ראש, אתה תיארת את הקשיים, ואני רוצה לומר על כך דברים.

<כרמלה אבנר: קודם כול נתאר כמה שיתופי פעולה שקיימים כבר היום.

<כרמלה אבנר: המושג ממשל זמין הוא טרמינולוגיה שהוטבעה בעבור משרדי הממשלה, אבל כולנו אזרחים ותושבים גם של המקומות שבהם אנחנו גרים, וברור לנו שהממשקים צריכים להיות שקופים לנו האזרחים.

<כרמלה אבנר: ממש לא מעניין אותנו אם אנחנו מקבלים את השירותים מהשלטון המקומי, מהקהילה או מהממשלה או אפילו ממשרד ממשלתי.

<כרמלה אבנר: אז נדבר על כמה שיתופי פעולה שכבר קיימים היום: ראשית – מרכזי להב"ה.

<כרמלה אבנר: בכל מפגש אני מנסה לתאר אותם.

<כרמלה אבנר: אלה מרכזים שנעשו בשיתוף של משרד האוצר יחד עם השלטון המקומי עם אותם יישובים ברמה סוציו-אקונומית נמוכה שלוקחת גם תושבים יהודים, גם ערבים וגם חרדים שבהם אנחנו משתדלים להכניס את אותם אלמנטים של היכרות עם העולם הדיגיטלי, היכרות עם עולם המחשב.

<כרמלה אבנר: השלטון המקומי נותן לנו את המיקום הפיזי ונותן את הצרכים הייעודיים של אותו מקום.

<כרמלה אבנר: התקשוב במשרד האוצר מעסיקים את המדריכים, את התכנים, את הנושאים כשחלקים גדולים משם זה גם נושאים של ממשל זמין, כלומר התנהלות נכונה.

<כרמלה אבנר: הפעילות הזאת והיוזמה הזאת מתחילה בגיל הגן והמשך בקבוצה של האוכלוסייה המבוגרת.

<כרמלה אבנר: ראינו דוגמאות מאוד יפות של נשים ערביות שזה הכניס אותן למעגל העבודה, ואפשר לבעלים שלהן לעשות עבודה נכונה; ראינו את המגזר החרדי שמתוך מקום שהיה מאוד חושש ומתנגד נכנסו ולמדו.

<כרמלה אבנר: זה חלק מהדוגמאות והיוזמות היפות מאוד שנותנות את הצביון לכל יישוב או לכל קהילה כזאת יחד עם השלטון המקומי.

<כרמלה אבנר: אולי מכאן זה יעביר אותנו לדיון הבא.

<כרמלה אבנר: כשאנחנו מדברים על הממשלה אנחנו יודעים שכל ממשלה בנויה מתוך משרדים נפרדים, ועדיין הממשלה השכילה להקים בשני טאקטים מערכות רוחביות.

<כרמלה אבנר: טאקט אחד היה כשהקימו את ממשל זמין ואת פרויקט מרכב"ה, וטאקט שני כשהחליטה להקים את התקשוב הממשלתי שהוא הגוף שבראשו אני עומדת.

<כרמלה אבנר: בשלטון המקומי קיים הגוף של השלטון המקומי, אבל זה גוף שתיארו אותו יותר כגוף התנדבותי, כגוף מתכלל, אבל הוא לא גוף אופרטיבי.

<כרמלה אבנר: נכון להיום יש 256 רשויות, וביניהן יש ואריאנטים מאוד גדולים: החל מרשויות מאוד מתקדמות שיש להן גם תודעת שירות מאוד גדולה, גם משאבים, גם יכולת, גם תקציבים – כמו עיריית תל-אביב, עיריית גבעתיים, עיריית ירושלים, עיריית חיפה וכו'; לבין עיריות שהקושי שלהן הוא הרבה יותר גדול.

<כרמלה אבנר: גם אותם אלמנטים שד"ר קפליוק הציג מאוד יפה של השירותים המובהקים הקיימים הם בעצם פר-רשות.

<כרמלה אבנר: נכון להיום הרשויות מחויבות לצאת למכרז אוטונומי משל עצמה.

<כרמלה אבנר: כלומר הם אפילו לא מסוגלים מתוקף ההנחיות ומתוקף המבניות שלהם לצאת למשהו מתכלל למשל לנושא הגבייה או לנושאים של תיקי תושב – אותן רמות של מה שאנחנו קוראים לו back office מכל מיני סיבות, ולא לי הוא להיכנס לזה.

<כרמלה אבנר: אבל יש כאן באמת קשיים אובייקטיביים כדי לראות איך אנחנו מסוגלים להבנות את שיתופי הפעולה האלה.

<כרמלה אבנר: אז איפה אנחנו נמצאים?

<כרמלה אבנר: ממשל זמין בנה שירותים מרכזיים שהעמיד אותם לרשות הרשויות המקומיות, כגון שירותים מרכזיים של טפסים, כגון שירותים מרכזיים של תשלומים.

<כרמלה אבנר: אנחנו יכולים להעמיד את השירותים האלה, אבל עדיין על אותם 256 רשויות לראות איך מבנים את זה לטובת הפעילות שלהן.

<כרמלה אבנר: בעקבות הבקשה של ועדת המדע בפברואר 2012 אנחנו נכנסנו לתהליך שבו הקמתי צוות מתוך הממשלה ששותפים לו גם מנמ"רים כמו ערן כרמון, כמו ממשל זמין.

<כרמלה אבנר: גופים נוספים בממשלה יחד עם הנציגים של השלטון המקומי.

<כרמלה אבנר: גיבשנו תפיסה שנדב תכף יציג אותה – של סטנדרטים.

<כרמלה אבנר: כלומר אנחנו אמרנו שמתוך הניסיון והידע הנצברים בתוך גופי הממשלה להנגיש את סטנדרטי העבודה.

<כרמלה אבנר: ברם כדי שהדברים האלה יקרמו עור וגידים השלטון המקומי צריך שיהיה לו גם סוג של גוף ביצוע.

<כרמלה אבנר: כלומר לראות איך מכניסים את הסטנדרטים האלה, לקבוע את המדיניות שלהם; האם הסטנדרטים האלה יהיו סטנדרטים שהיו מנדטוריים כלפי הרשויות השונות, איזה סוג של אחריות.

<כרמלה אבנר: כלומר הם צריכים להבנות אותם כי אם לא זה יהיה נחמד ובסדר, זאת תהיה המלצה.

<כרמלה אבנר: אבל זה לא יביא לאותם צרכים שבעצם מדברים עליהם.

<כרמלה אבנר: הוזכר כאן נושא החירום ונמצא כאן גם רמי אפרתי ממטה הסייבר – עוד אחת הסוגיות שמקשות מאוד ובטח בעידן שכל הנושא ככל שאנחנו מתקדמים בהיבטים הטכנולוגיים והתלות שלנו בטכנולוגיה מתקדמת – זה הופך גם את הטכנולוגיה לבטן הרכה שלה.

<כרמלה אבנר: אי זמינות הופכת ממש פגיעה ל-well being שלנו או לתפקודים השוטפים.

<כרמלה אבנר: ברמת הממשלה יש הגוף של ממשל זמין שמתכלל את עבודת הממשלה – לפחות את הנגשת שירותי הממשלה וגם יודעת לעבוד עם הגורמים השונים ועם הגופים השונים בעת חירום.

<כרמלה אבנר: אנחנו יצאנו בדיוק עכשיו מפגישה שאנחנו נותנים שירותים נוספים לאזרחים, לעסקים הקטנים ברמה של ממשל זמין.

<כרמלה אבנר: לעומת זאת ברשויות המקומיות נוצרה סיטואציה שאם עיריית גבעתיים עשתה תהליך, עירייה כזאת עשתה תהליך אז יש לנו שם נושא של חירום.

<כרמלה אבנר: אבל כממשלה וכמדינה בעת חירום אין לנו תמונת מצב לאומית או אזורית.

<כרמלה אבנר: באירוע הדרום כממשל זמין עברנו בין כל רשות כדי לאסוף את הנתונים ולהנגיש אותם דרך פורטל יחיד לאומי לטובת האזרחים.

<כרמלה אבנר: אז כן, קיימים הרבה מאוד צרכים.

<כרמלה אבנר: בעידן המתפתח אנחנו לא יכולים להשאיר את הרשויות כאוסף של 256 רשויות, אלא צריך לבנות כאן קונספט ואיזו חשיבה חדשה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: נשמע את נדב שרייבמן, מנהל תחום שלטון מקומי בממשל זמין.

<כרמלה אבנר: אנחנו מינינו אותו כדי להראות את הרצינות ואת הרצון שלנו ליצור את אותם ערוצים ולהעביר כמה שיותר ידע ולראות איך מנגישים שירותים נוספים מהידע שנצבר אצלנו לטובת השלטון המקומי.

<נדב שרייבמן: תודה.

<נדב שרייבמן: לכבוד לנו להיות פה ולהציג את העבודה המפרכת שעשינו בשנה האחרונה.

<נדב שרייבמן: אני רוצה להודות לכל הנציגים שהיו שותפים, בעיקר למנהל השלטון המקומי במשרד הפנים ולמרכז השלטון המקומי ברשויות המקומיות.

<נדב שרייבמן: כשבאנו לבחון את שיתוף הפעולה בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי אמרנו שעד היום ניסינו בכמה איטרציות ליצור שיתוף פעולה באופן וולונטרי ולא מחייב ושלא הצליח בשוליים, אבל גם לא הצליח בנתיב הראשי.

<נדב שרייבמן: לכן אמרנו שאולי צריך לבחון.

<נדב שרייבמן: מטרת הממשל הזמין הוא לממש את חזון השירות הדיגיטלי הציבורי המקוון לכלל הציבור בישראל.

<נדב שרייבמן: המטרה הזאת משותפת, כמובן, גם לממשל המרכזי וגם לשלטון המקומי.

<נדב שרייבמן: מסמך ההמלצות שגיבשנו בא להציע חזון, מבנה פעולה ועקרונות תכנית ניהולית, תקציבית וטכנית שיאפשרו זאת.

<נדב שרייבמן: אני רק רוצה להדגיש כמו שנאמר פה מראש שאכן מערך ממשל זמין לא ערוך תקציבית לתת פתרונות למחשובים גם לשלטון המקומי, ואחת המסקנות היא שאנחנו יחד עם הרשויות המקומיות צריכים לגבש דרישות תקציביות בהתאם לתעדוף ולצרכים ולהביא את זה בהתאם.

<כרמלה אבנר: גם סמכות.

<כרמלה אבנר: אנחנו היום המנדט לטפל ברמות הממשלתיות.

<נדב שרייבמן: החזון לשיתוף פעולה – יצירת מסגרת פתרון לשירותים דיגיטליים משותפים לממשל המרכזי והמקומי.

<נדב שרייבמן: ממוקד משתמש קצה אשר יאפשר לו גישה מלאה לכל השירותים בכל מקום, עת וזמן באמצעי הנוח לו.

<נדב שרייבמן: בעצם כמו שנאמר פה כבר התושב צריך להיות אדיש כרגע אם הוא נכנס כתושב או כאזרח ואם הוא כרגע מהטלפון הנייד שלו או מעמדת שירות או מהמחשב הנייד.

<נדב שרייבמן: כשהוא צריך לקבל שירות מהממשל המקומי והמרכזי הוא צריך לקבל שירות אינטגרטיבי והוליסטי, פשוט, נהיר ושימושי.

<נדב שרייבמן: באמצעות כך להביא לשיפור ניכר ומתמשך ברמת היעילות והשירות לציבור הן המקומי והן המרכזי.

<נדב שרייבמן: חזון זה בא לידי ביטוי בקשר של הממשל, של האזרח ושל העסק.

<נדב שרייבמן: במצב הקיים היום יש לנו אתר של רשות מקומית או אתר של משרד מרכזי, ואין מסגרת משותפת אפילו מבחינת הצגת הדברים לאזרח ולתושב.

<נדב שרייבמן: השירותים ב-gov.il שזה פורטל השירותים הממשלתי מוצגים שירותים שהם ברובם של הממשל המרכזי.

<נדב שרייבמן: אין פורטל שירותים מרכזי לרשויות המקומיות.

<נדב שרייבמן: יש הרבה אתרי רשויות מקומיות שאתה נכנס וגם אם השירות הוא שירות ממשלתי אין לכך ביטוי.

<נדב שרייבמן: חברה לאוטומציה נותנת חלק מהשירותים, וחלק נותנות חברות אחרות.

<נדב שרייבמן: בעצם יש הפרדה.

<נדב שרייבמן: אנחנו מדברים על חזון של מסגרת פתרון משותפת שהאזרח – בכל מקום שהוא נמצא, הן באתר הרשות או באתר gov.il או באתר המשרד – כאשר הוא נכנס – וזה רלוונטי לרשויות ולשירותים חוצי הרשויות – יקבל את כל המידע הרלוונטי ואת כל השירותים הרלוונטיים במקום שהוא נמצא ולא יצטרך להתחיל באתר רשות מקומית, ואחרי זה לחפש איזה משרד נותן לו את השירותים המשלימים ולמצוא שם את השירותים ולחזור.

<נדב שרייבמן: העקרונות שגיבשנו לשיתוף פעולה: מדברים על גורם מתכלל מרכזי – ועדת היגוי משותפת לממשל זמין, למטה התקשוב ולממשל המרכזי מול הממשל המקומי, מרכז שירות השלטון המקומי והרשויות המקומיות; קביעת אסטרטגיה משותפת: תקציב, מדיניות ונהלי ביצוע; מדדים – מעקב ובקרה; התאמת חוקים ותקנות בהתאם; והצטרפות וולונטרית אך מחייבת.

<נדב שרייבמן: אנחנו מדברים על כך שבטח בקונסטלציה הנוכחית אנחנו לא יכולים להכריח את הרשויות להיות שותפים במסגרת פתרון, אבל אנחנו מקווים שהרשויות ירצו וירימו את הכפפה.

<נדב שרייבמן: ובהחלט כל רשות שתרים את הכפפה תצטרך לאמץ אכן את אותם סטנדרטים ואת התקינה הרוחבית המחייבת שתבטיח את אחידות השירות, ממשקים וכדומה.

<נדב שרייבמן: בגדול אנחנו מדברים על מבנה ארגוני שמדבר על ועדת היגוי משותפת של מרכז השלטון המקומי ומנמ"רים מהרשויות המקומיות מצד אחד; מטה התקשוב, מנהל השלטון המקומי במשרד הפנים, ממשל זמין ומנמ"רים במשרדי הממשלה מצד שני; כאשר מתחת יושבת מנהלת הפתרון, ולה יש ספקי פתרון של אבני בניין מרכזיות, לדוגמה שרת תשלומים שיסופק על-ידי ממשל זמין, ומיישמי פתרון שתבוא רשות מקומית או משרד ממשלתי שרוצים ליישם את הפתרון ובהתאם לסטנדרטים ולנהלים של הפתרון הם יקבלו את השירות.

<נדב שרייבמן: הפתרון: אנחנו מדברים שיהיה ממוקד משתמש קצה; תעדוף ותכנון השירותים הממשלתיים – ממוקדים במשתמשי קצה, כלומר בלקוח, באזרח, בתושב ולאו דווקא בשר, ביושב-ראש או בראש הרשות.

<נדב שרייבמן: הקמת - - - ותפעול השירותים מוכוונים משתמש הקצה, ו-single point of contact – אמרתי שאת השירותים הרלוונטיים לך תקבל כשנכנסת לאן שנכנסת.

<נדב שרייבמן: עקרונות של ממשל פתוח, כפי שפותחו בהחלטת הממשלה בהתאם: שקיפות ודיווחיות, שיתוף הציבור, אחריותיות, משילות וטכנולוגיות חדשות.

<נדב שרייבמן: היתרונות הצפויים: כמובן, שיפור השירות, קיצור לוחות זמנים, איגום משאבים, פתיחת המידע, האחדה והנחלה של סטנדרטים, שיפור ושיתוף תהליכים ומשילות, הצדקה תקציבית, החזר השקעה וחיסכון כספי.

<נדב שרייבמן: קצת דוגמאות: תיק תושב יחד עם my gov, פלטפורמה להקמת יישומי אינטרנט.

<נדב שרייבמן: יש לנו בממשלה פלטפורמת Govx שזאת תשתית אחידה עם סטנדרטים אחידים לאתרי אינטרנט ממשלתיים.

<נדב שרייבמן: אנחנו רוצים להקים תשתית Munix לרשויות המקומיות.

<נדב שרייבמן: פורטל מידע משותף – gov.il עם הרשויות המקומיות; תשתיות אירוח משותפות, העברת מידע, שיתוף מאגרים ועוד.

<נדב שרייבמן: הכי חשוב – תקציב: על ועדת ההיגוי המשותפת לגבש הצעת תקציב מחשוב משולבת שתוגש לאגף התקציבים בהתאם לצורכי המשתמש בממד הארגוני ברמה הטכנולוגית מתוך ראייה של אחריות לאומית ושיפור השירות למשתמשים בהתאם לתעדוף שיוחלט.

<נדב שרייבמן: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: תודה רבה, נדב.

<עדי קפליוק: אם אפשר עוד כמה מילים.

ניצן הורוביץ: אם אתה חייב.

ניצן הורוביץ: פשוט יש עוד.

<עדי קפליוק: שנים רבות אנחנו מנסים להגיע לנושא הזה של שיתוף פעולה.

<עדי קפליוק: אני רוצה להודות לכרמלה וצוותה שהרימו את הכפפה, וביום הזה של השלטון המקומי אנחנו מגישים לכם את התכנית הזאת מתוך הבנה שהממשל הזמין נמצא בשלטון המקומי.

<עדי קפליוק: בעצם אזרח מגיע קודם כול לרשות המקומית, והוא לא הולך למשרדים הממשלתיים – זה בבסיס מה שהוצג לכם.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז, תודה.

ניצן הורוביץ: נועה אלפנט, את מגוגל.

ניצן הורוביץ: מה אתם פיתחתם?

ניצן הורוביץ: פלטפורמה אינטרנטית להנגשת תקציב?

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו תומכים, לשמחתנו, במיזם משותף יחד עם הסדנה לידע ציבורי ועם המכון הישראלי לדמוקרטיה.

<נועה אלפנט לפלר: עידו עברי הוא ראש הפרויקט בתחום הזה בסדנה.

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו בשלבים של פיתוח פלטפורמה להנגשה של התקציב ברשות המקומית.

ניצן הורוביץ: הנגשתו של תקציב העירייה לציבור.

<נועה אלפנט לפלר: כן.

<נועה אלפנט לפלר: ראשית אני חייבת לציין דוגמה שאנחנו מאוד גאים בה של שיתוף פעולה בין המגזר הפרטי לבין המגזר השלישי והעיריות ליצירה של כלי חדש, אבל הכלי הטכנולוגי הוא רק חלק מהעניין.

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו נמצאים בעיצומו של פיילוט.

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו בונים את המערכת בפיילוט עם חמש רשויות, אז קודם כול יש מחויבות שלטונית של ראש הרשות.

<נועה אלפנט לפלר: שותפים בפיילוט גם עיריות, גם מועצות מקומיות וגם מועצות אזוריות.

<נועה אלפנט לפלר: רכיב שני זה הכלי הטכנולוגי.

<נועה אלפנט לפלר: הסדנה מפתחת פלטפורמה שלוקחת את התקציב והופכת אותו לידידותי מאוד, נגיש ויזואלית לתושבים; הרכיב השלישי שהתוסף לאחר שהפלטפורמה תושלם זה מערכת של הכשרות לציבור, מה שנקרא אוריינות דיגיטלית לציבור, לבעלי עניין שונים באזור איך להשתמש בכלי, ובכלל איך לקרוא תקציב והמשמעות של תקציב וכן הלאה.

ניצן הורוביץ: אתם תרצו למכור את זה לרשויות המקומיות?

<נועה אלפנט לפלר: ממש לא.

<נועה אלפנט לפלר: הכלי הזה הוא כלי פתוח, הוא מבוסס על open source.

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו נמצאים בפיילוט עם חמש רשויות, וברגע שהפיילוט יושלם כל רשות שתרצה תוכל להצטרף באופן חופשי.

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו מבינים תוך כדי התהליך שהאתגר הגדול כאן הוא סטנדרטיזציה שמאפשרת השוואה בין רשויות והשוואה לאורך זמן.

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו מבינים שיש לזה ערך גדול גם לרשות וכמובן, גם לציבור שממנו התחלנו את כל העניין.

<נועה אלפנט לפלר: אנחנו מקווים שהכלי יושק בתוך חודשים ספורים עוד לפני הבחירות לרשויות המקומיות, כך שבשלב הבא כל רשות שתרצה תוכל להשתתף בו.

ניצן הורוביץ: יפה, תודה.

ניצן הורוביץ: אני אפתח את הדיון למשתתפים השונים.

ניצן הורוביץ: מי שרוצה מוזמן להתייחס.

<אברהם שרון: אני אבי שרון ממשרד הרווחה, פרויקט שחר.

<אברהם שרון: כשעיריית גבעתיים הציגה את המערכות היה ברור שתוצג מערכת החינוך כי זה יפה וזה סקסי, אחר כך מערכת הכספים, אחר כך מערכת הנדסה ואחר כך כל שאר המערכות.

<אברהם שרון: קודם כול אני מציג משרד שהוא היחיד שנמצא בכל הרשויות המקומיות – אין תירוצים.

<אברהם שרון: כל הרשויות עומדות מולנו און-ליין.

<אברהם שרון: שברנו את כל הסטיגמות.

<אברהם שרון: כל הרשות, כולל רשות מסכנה באיזשהו חור בגליל, קטנה - -

ניצן הורוביץ: לא "חור".

ניצן הורוביץ: אל תגיד "חור".

ניצן הורוביץ: כל רשות – כבודה במקומה.

<אברהם שרון: אוקיי.

<אברהם שרון: כולם עובדים ברמה מדהימה – הכול עובד, והכול דופק.

<אברהם שרון: שנית, לא חיכינו לתקציב.

<אברהם שרון: אנחנו עובדים עם ממשל זמין, נעזרים בממשל זמין, אבל אנחנו מתקדמים.

<אברהם שרון: שיתוף הפעולה עם עדי קפליוק ועם יושב-ראש פורום המנמ"רים, ויש לנו מבנה פנטסטי לעבודה מול רשויות מקומיות.

<אברהם שרון: כל מערכת במשרד הרווחה יש לה נציגות של המרכז לשלטון מקומי – כל מערכת רלוונטית לרשות המקומית או למסגרת – יש לה נציגות בעת הפיתוח.

<אברהם שרון: הם מחווים דעה, והמערכות מאושרות על-ידי נציגות מהמרכז לשלטון מקומי.

<אברהם שרון: פילחנו רשויות לפי רשויות גדולות וקטנות ומגזריות, וכולן מופיעות בנציגות הזאת.

<אברהם שרון: הפלטפורמה הזאת עובדת פנטסטי.

<אברהם שרון: אנחנו מגיעים להישגים פנטסטיים של הטמעה.

<אברהם שרון: אנחנו משיגים תקציבים בעבור הרשויות המקומיות – המשרד היחיד.

<אברהם שרון: רמת המחשוב של עובד רווחה הייתה ברמה אפסית, והמשרד גייס משאבים ושם בכל הרשויות המקומיות לעובדים שלו.

<אברהם שרון: לא עובדים ממשרד הרווחה, שאלה בעצם רשויות ציוד, כי אמרנו שהצד השני חייב להיות ממוחשב.

<אברהם שרון: מוזכר פה התקציב, ואני אציג את האבסורד המדהים.

<אברהם שרון: כרטיס חכם – אנחנו תקועים היום עם כרטיס חכם – 145 שקלים.

<אברהם שרון: יש רשויות שלא משיגות את זה בגלל בעיות תקציביות.

<אברהם שרון: יש רשויות שלא עובדות כי חסר להם 145 שקלים.

<אברהם שרון: יש חברה גדולה שעובדת מולנו שבגלל בעיות ביורקרטיות כבר חודשיים היא לא עושה טסטים מולנו בגלל 145 שקלים לכרטיס חכם.

<אברהם שרון: הדבר הזה צריך להיפתר ברמה הלאומית.

<אברהם שרון: כרטיס חכם זה א', ב'.

<אברהם שרון: תשתיות לאומיות – אנחנו לא נושמים.

<אברהם שרון: אנחנו מגיעים לרשויות, ואני אומר "חור" במובן החיובי כי לא יכול להיות שאין לי גישה לאינטרנט.

<אברהם שרון: הוא עובד מולי, ויש לו מהירות של 0.0, והוא עובד כי אין לו ברירה, הוא צריך.

<אברהם שרון: שברנו סטיגמות – בחודש וחצי הרמנו מערכת למוסדות חרדיים שהייתם צריכים לראות איזה ציוד יש להם – ותוך חודש וחצי המערכת עבדה, וכולם עבדו מולנו.

<אברהם שרון: אז ניתן לעשות את זה היום עם הרשויות המקומיות.

<אברהם שרון: המדד של הממשלה להשקיע זאת ROI.

<אברהם שרון: כל מערכת שאנחנו מכניסים אנחנו רואים ROI מידי.

<אברהם שרון: אם תחשבו שלפני ארבע שנים כשהתחלנו לעבוד מול ממשל זמין אדם שקיבל שירות ממשרד הרווחה וקיבל טופס היו לו 7-6 שבועות, כשעברנו לשירות און-ליין תבינו מה קרה לרמת השירות שלו.

<אברהם שרון: אבל לצערנו, אלינו האזרח לא פונה, אלינו הרשות פונה, בעצם המחלקה.

<אברהם שרון: אז כל מה שנאמר פה על אזרח ועל נקודת קצה זה לא אנחנו.

<אברהם שרון: אנחנו והרשות.

<אברהם שרון: צריך להעיר את הנקודה הזאת כי הפתרונות שאזרח שיפנה ויקבל שירותים זה לא משרד הרווחה, זה לא מקבלי השירותים ממשרד הרווחה וזה חשוב מאוד.

<אברהם שרון: כשראיתי את המבנה שהציג נדב על ועדת ההיגוי בנושא של מחשוב ראיתי שכולם אנשי טכנולוגיות – מנמ"רים.

<אברהם שרון: אם לא יהיה אזרח – לא תהיה מערכת.

<אברהם שרון: צריכים להיות נציגי רשויות מקומיות ברמה הפוליטית.

<אברהם שרון: אנחנו טוענים שמערכות מידע וטכנולוגיה זה חשוב מאוד וגם מודעות זה חשוב מאוד, אבל הכי חשוב זה פוליטיקה.

<אברהם שרון: אם לא תהיה פוליטיקה שם לא יהיו מערכות.

ניצן הורוביץ: כן, ספר לי על זה.

ניצן הורוביץ: תודה, אבי.

ניצן הורוביץ: אני יכול לתת את רשות הדיבור, אבל מי שרוצה יכול לדבר.

ניצן הורוביץ: בבקשה, אדוני.

<דוד דהאן: תודה, אדוני היושב-ראש.

<דוד דהאן: שמי דוד דהאן, יושב-ראש הארגונים החברתיים בכנסת.

<דוד דהאן: התכנית ששמעתי כאן היא מבורכת מבחינה חברתית.

<דוד דהאן: אבל למה לא מנסים ליישם תכנית כזאת?

<דוד דהאן: אני לא מצליח להבין.

<דוד דהאן: שמעתי שמדובר על חמש שנים שמנסים ולא מצליחים.

<דוד דהאן: אני רוצה להוסיף כאן משהו קטן שאפשר יהיה להוסיף אותו לתכנית הזאת – איך לחבר את הציבור ממש מלמטה.

<דוד דהאן: הדמוקרטיה שלנו היא כמה סיסמאות יפות, אבל מבחינת המציאות היא לא ממש עם הרגליים על הקרקע.

<דוד דהאן: למשל, הקמה של במות מרכזיות לצורך מחאת הציבור.

<דוד דהאן: הציבור רוצה להתחבר.

<דוד דהאן: צריך לדאוג להקים בכל הארץ בנוסף לתכנית שהציגו כאן, במות מיוחדות לצורך הפגנות מחאה עם מחשוב מסודר כדי שיאפשרו לציבור להתחבר לנבחרי הציבור שנבחרו להיות כאן במקום הזה, בבית הזה כדי לנהל את המדינה דרך הכנסת.

<דוד דהאן: לחבר ביניהם בצורה מסודרת.

<דוד דהאן: זה יהיה כמו בית משפט עליון, בית משפט מחוזי – יהיו בערים סוגים שונים של במות: במה א', במה ב' תהיה בערים המרכזיות הגדולות ובמה ג' תהיה ממש פה מול הכנסת – בגן הוורדים לסדר במה מיוחדת שהציבור במדינה יוכל להתחבר כאן לכנסת.

<דוד דהאן: הדבר הזה לא קיים בשום מצב.

<דוד דהאן: התכנית היפה הזאת שנשמעה כאן היא תכנית שיחד תשתלב בדברים האלה, ואפשר להביא את החיבור של הציבור לכנסת כי כאן מנותקים.

<דוד דהאן: מהניסיון שלי שנתיים כאן

<דוד דהאן: בכנסת עומס העבודה שכל אחד מקבל בתפקיד שלו כאן גורם לאנשים להיות עם האף למעלה, הם לא מצליחים להבין מה קורה בשטח עם הציבור, לא מצליחים להתחבר בכלל לציבור.

<דוד דהאן: לכן מה שיביא את החיבור לציבור זה לנסות לעשות הכול ביחד כאן.

<דוד דהאן: תודה.

ניצן הורוביץ: אני לא מסכים בהכרח עם מה שאתה אומר, בטח לגבי ה"אף למעלה" והניתוק וכל הדברים האלה.

<דוד דהאן: עומס העבודה כאן.

<דוד דהאן: הם לא מצליחים להוציא את האף החוצה.

<כרמלה אבנר: רק מילה אחת: אתה בהחלט צודק שכשמדברים על ערכים של ממשל פתוח דיברנו על שקיפות, ופה הסדנה לידע ציבור יחד עם גוגל ונושא של תקציב פתוח ועכשיו המיזם המבורך של הרשויות המקומיות.

<כרמלה אבנר: זאת בעצם אותה שפה.

<כרמלה אבנר: אנחנו מפתחים פלטפורמה שתושק במהלך השנה לפי שלבים שנקראת Govshare.

<כרמלה אבנר: אנחנו נציג אותה גם בכנסת ונציג אותה גם לשרים ולמנכ"לים במשרדים השונים.

<כרמלה אבנר: זאת פלטפורמה טכנולוגית שתאפשר סטנדרט לכל משרד ולכל אחד לראות איך אנחנו עובדים תחת אותם ערכים של ממשל פתוח שמדבר על השיתופיות, על אחריותיות.

<כרמלה אבנר: מן הסתם ניקח מיזם אחד או שניים ונוביל את זה גם סביב הנושאים החברתיים האלה.

<כרמלה אבנר: לקחת את זה לנושא של במות או לא זה כבר תלוי בכל יוזמה ובכל צורך איך רוצים לעשות את אותם תהליכים.

<כרמלה אבנר: אנחנו ננגיש את הפלטפורמה הזאת גם לממשלה, גם לשלטון המקומי בדיוק כמו שאנחנו מנגישים סטנדרטים אחרים, ואפשר יהיה לעבוד גם עם מתודולוגיות של משרד ראש הממשלה של שולחנות עגולים ומתודולוגיות אחרות שאתם תחליטו עליהן.

<כרמלה אבנר: בפירוש זה עוד שירות שננגיש.

<רועי גולדשמיט: זאת ואריאציה על שיתוף?

<כרמלה אבנר: כן.

<כרמלה אבנר: זה משהו רחב יותר, זה מבוסס גם על מה שעשינו עם ועדת טרכטנברג – ממש אפשרות לגשת ולשוחח ולשתף פר-נושא ופר-מקום.

ניצן הורוביץ: יש לי שאלה לגבי דבר שאני נתקל בו הרבה.

ניצן הורוביץ: תושבים שואלים אותי בנושא של בקשות להיתרים: היתרי בנייה או היתרי רישוי עסקים.

ניצן הורוביץ: אדם מגיש היתר ולא יודע איפה ההיתר עומד.

ניצן הורוביץ: במסגרת תיק התושב הזה יש גם פתרון לעניין הזה?

ניצן הורוביץ: יש עיריות שיש להן כבר דבר כזה?

<עדי קפליוק: התחלנו להראות לך.

<עדי קפליוק: אפשר להיכנס ממש לבקשה ולראות מה מצבה.

<כרמלה אבנר: אבל בואו נדבר ברמת התכנית, ואז נראה - -

ניצן הורוביץ: תראה, זה מעניין.

<עדי קפליוק: אתה יכול לקבל פה תב"ע, אתה יכול לראות מה מותר לך לבנות.

ניצן הורוביץ: אדם שהגיש היתר יכול לעקוב און ליין אחרי מצב ההיתר?

<אלכס רבין: יש הרבה רשויות שזה כבר עובד בהן.

<כרמלה אבנר: אנחנו דיברנו הרבה מאוד על הנושא של האזרח, אבל יש תהליכים שהם אדמיניסטרציית תעשיית העסקים.

<כרמלה אבנר: יש תהליכים שאנחנו מובילים אותם היום – ואופיר יוכל לפרט – גם עם אגף הבנייה של משרד הפנים באמת כדי להנגיש את זה ולעשות את אותם ממשקים מול השלטון המקומי כדי לאפשר את זה ולעשות את זה בצורה אחידה עם ממשקים אחידים מול כל המשרדים.

<אופיר בן אבי: אני ארחיב בנקודה הזאת.

<אופיר בן אבי: שמי אופיר, ואני מנהל יחידת ממשל זמין בתקשוב הממשלתי.

<אופיר בן אבי: הנקודות שנגעת בהן גם ברישוי עסקים וגם בנושא של היתרי בנייה – אפשר להכניס תחת הקבוצה הזאת גם את נושא רישום נכס או פתיחת עסק וסגירת עסק.

<אופיר בן אבי: אנחנו קוראים לעולמות האלה, כפי שכרמלה ציינה "עולם ה-doing business" שבו לא כל כך מעניין את משתמש הקצה התחנות שבהן צריך לעבור, הוא רוצה לקבל חלון ראווה אחד.

<אופיר בן אבי: לכן יש פרויקטים כאלה שקורמים עור וגידים.

<אופיר בן אבי: אחד מהם הוא פרויקט היתרי בנייה.

<אופיר בן אבי: אנחנו פועלים יחד עם אגף הבנייה במשרד הפנים להקמת מערכת שתאפשר לאזרח לקבל טופס 4 מהמחשב אצלו בבית.

<אופיר בן אבי: כמובן, הרשות המקומית היא המרכז פה, ואנחנו עושים את התפירה בין כל הגורמים שאמורים לתת את האישור – כבאות, משטרה וכו'.

<אופיר בן אבי: באותו רעיון גם נושא של רישוי עסקים.

<אופיר בן אבי: לפני כשבוע הושק אתר מרכזי - -

ניצן הורוביץ: רגע, תסביר, בבקשה, אלכס.

<אלכס רבין: כרגע כל בקשה להיתר עוברת ועדה.

<אלכס רבין: במצגת רואים ועדות רישוי שהתכנסו בגבעתיים מתחילת השנה.

<אלכס רבין: אפשר ללכת גם לפי בקשה, אני פשוט לא יכול להעלות מיד מספר בקשה, אז נלך דרך הוועדה.

ניצן הורוביץ: לפי מספר בקשה אתה יכול להסתכל על הבקשה עצמה.

<אלכס רבין: כן.

<אלכס רבין: יש כאן ישיבת ועדת רישוי.

<אלכס רבין: יש כאן בקשות שעליהן היא דנה: תיק בניין, שם המגיש, כתובת.

<אלכס רבין: לפעמים אפשר לצפות בגיליון דרישות שהיה בו.

<אלכס רבין: מהות הבקשה: הריסת בית קיים.

<אלכס רבין: פה רואים את כל האירועים שהבקשה הזאת עברה: חישוב אגרות, שיבוץ, הפקת גיליון דרישות, אחר כך הוא שילם, אחר כך הוא הפיק, מכתב החלטה.

<אלכס רבין: זה עבר, ובסוף תהיה פה קבלת היתר.

<קריאה: סיפור של כמה שנים.

ניצן הורוביץ: אם ירצה השם, מה שנקרא.

ניצן הורוביץ: כמה אנשים באמת משתמשים בזה?

ניצן הורוביץ: עד כמה זה באמת נגיש?

ניצן הורוביץ: מה התגובות שאתם שומעים על המערכת הזאת?

<אלכס רבין: מי שמקבל תגובות על המערכת הזאת זה אגף הנדסה של הרשות, ולאו דווקא מנהל אתר האינטרנט שזה אני.

<אלכס רבין: ברור שהשימוש של המהנדסים והאדריכלים בזה הוא שוטף.

<אלכס רבין: זאת אומרת הם לא באים, הם לא מצלצלים – הם יכולים לגשת מיד לפה.

<אלכס רבין: המודעות של התושבים תלויה במידת ההקשבה שלו למהנדסת הרישוי כשהוא מגיש את הבקשה.

<אלכס רבין: היא תמיד אומרת לו לבדוק באתר האינטרנט כי זה שם, ואפשר לעקוב אחרי זה.

<אלכס רבין: כל הפרוטוקולים – הכול שם.

<אלכס רבין: לא צריך להגיע.

<אלכס רבין: הפרוטוקולים נשלחים במייל לכל המבקשים בצורה אוטומטית.

<אלכס רבין: ברגע שהוועדה החליטה משהו הפרוטוקול נשלח לכל בעלי העניין, כולל למתנגדים.

ניצן הורוביץ: ד"ר קפליוק, לכמה עיריות יש מערכת בסטנדרט הזה עם פירוט כזה?

<עדי קפליוק: נאמר פה שיש 256 רשויות מקומיות, ויש כמובן רשויות חזקות ורשויות חלשות.

<עדי קפליוק: דרך אגב, אחת המטרות שלשמן אנחנו יושבים פה היא כדי לעזור בעיקר לכל השלטון המקומי בדגש על החלשות.

<עדי קפליוק: אני מאמין שלעיריות הגדולות והחזקות יש המערכות האלה.

<עדי קפליוק: דרך אגב, זאת חברה מסוימת שפיתחה את הנושא הזה.

<עדי קפליוק: אני רוצה גם להדגיש את נושא השקיפות והשירות לאזרח וגם הורדת עומס גדול מאגף ההנדסה כי בן אדם לא צריך לבוא.

ניצן הורוביץ: לכן אני שואל כמה רשויות?

<עדי קפליוק: בוא נגיד ככה – רוב תושבי מדינת ישראל חשופים לטכנולוגיות האלה.

<קריאות: אבל לא הרשויות.

<עדי קפליוק: אמרתי בכוונה – רוב תושבי מדינת ישראל.

<עדי קפליוק: אם זה בפורום ה-15, עוד 15 רשויות.

<עדי קפליוק: נכון שאנחנו רוצים להגיע לכולם, בוודאי.

ניצן הורוביץ: מה עלות התפעול, ההקמה והבן אדם שמנהל מערכת בסדר גודל כזה, לרשות?

<עדי קפליוק: נפריד את זה.

<עדי קפליוק: יש המערכות האלה שהן האלפא-נומריות, ויש מערכות GIS.

<עדי קפליוק: מערכות GIS הן מערכות יקרות.

<עדי קפליוק: המערכות האלה אני מאמין שרוב הרשויות יכולות להרשות לעצמן.

<עדי קפליוק: אני שמעתי סיפור פה על 150 שקל לכרטיס חכם.

<עדי קפליוק: אני לא יודע גם זה צריך מדויק, אבל אני לא חושב שרשויות לא מסוגלות לקנות כרטיס חכם.

<עדי קפליוק: אני חוזר על מה שאמרתי בהתחלה – צריך להיות בסיס כדי שתראה את זה.

<עדי קפליוק: אם אין לי את המערכות שאוספות את כל הנתונים אני לא יכול להציג את זה עכשיו.

ניצן הורוביץ: ודאי.

<עדי קפליוק: אם אתה מנהל את הוועדה בידיים במחברת לא תוכל להציג את זה בצורה כזאת.

<כרמלה אבנר: דיברנו הרבה מאוד על התקציבים.

<כרמלה אבנר: תקציב הוא חלק ניכר מאוד, אבל הוא לא היחיד.

<כרמלה אבנר: יש כאן גם הסוגיה המבנית.

ניצן הורוביץ: מצטרף אלינו חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

ניצן הורוביץ: גם לו יש ניסיון בשלטון המקומי.

<כרמלה אבנר: אתה שואל בצדק איפה זה.

<כרמלה אבנר: אין היום גורם מתכלל שיכול לסייע ולהנגיש ולתת את הייעוץ המקצועי לכל רשות ורשות ולבנות איתם את אותן תכניות.

<כרמלה אבנר: זה בעצם מהות הדיון – כמו שקיים אותו גוף תקשוב ופיתוח בממשלה – להבין איך זה נעשה.

<כרמלה אבנר: כיום יש מספר גופים עסקיים שנותנים את השירותים האלה, והשלטון המקומי צריך לראות איך הוא מנהל את זה, ומול זה לבנות את התכנית.

<עדי קפליוק: לכל ראש רשות יש ראש רשות, והוא אחראי סוברני להחליט מה הוא עושה עם התקציב שלו.

<עדי קפליוק: יש המלצות של השלטון המקומי.

<עדי קפליוק: כרמלה ואני ישבנו עם מנכ"ל השלטון המקומי לפני כמה ימים, ובהחלט יש רצון להכניס את כל המערכות האלה יותר ויותר כדי לשפר את השירות וגם כדי להקל על הרשות.

<עדי קפליוק: בסופו של דבר זה מוריד עלויות לרשויות.

<עדי קפליוק: אם אני רושם גני ילדים באינטרנט – בעבר אזרחים היו מבזבזים חצי יום, באים ועומדים בתור ורושמים, והיום 90%-80% רושמים באינטרנט ב-22:00 בלילה.

<עדי קפליוק: זאת רמת שירות אחרת וגם העלויות לרשות יורדות.

ניצן הורוביץ: חד-משמעית.

ניצן הורוביץ: כל נקודת המוצא שלנו בדיון הזה היא שאנחנו חותרים לשוויון בין אזרחי ישראל בין אם הם גרים ברשות כזאת או ברשות אחרת.

ניצן הורוביץ: אם זה דבר שיורד למהות ומאפשר את הנגישות לשירותים המקומיים ומעלה רמת חיים של תושבים, ומאפשר לתושב להתנהל בצורה טובה יותר בחייו ובעסקיו זה דבר שצריך להנגיש אותו לכלל אזרחי המדינה – הרי זאת המטרה של כל הדיון הזה – ולצמצם את הפערים שקיימים היום, ואנחנו מודעים להם היטב בכל התחומים, לא רק בתחום הזה.

ניצן הורוביץ: נציג מטה הסייבר הלאומי, בבקשה.

ניצן הורוביץ: תציג את עצמך.

<רמי אפרתי: שמי רמי אפרתי, אני ראש האגף הבכיר ואחראי על המגזר האזרחי במטה הסייבר במשרד ראש הממשלה.

<רמי אפרתי: קודם כול, כבוד ראש העיר, אני גאה להיות מי שגר בגבעתיים, כמו שאני רואה.

<רמי אפרתי: כמו שהרשות המקומית אחראית להקים את המערכות המשוכללות והיפות האלה – ואני מברך על העבודה הנהדרת וגם את כרמלה ואת האנשים שלה – היא צריכה לדאוג גם להגנה על המערכות האלה.

<רמי אפרתי: אנחנו מדברים על מערכות רגישות, ובין הרגישויות שיש להן יש גם רגישות הפרטיות.

<רמי אפרתי: גם את זה צריך לזכור.

<רמי אפרתי: לכן מעבר לרגישות הסייבריסטית והרגישות לפרטיות אנחנו צריכים לוודא שהמערכות האלה מוגנות היטב ונכון בהיבט הסייבר בכל מה שנוגע לחדירה, לפגיעה, להשמדה, לגיבויים וכיוצא בזה.

<רמי אפרתי: זאת נקודה שרציתי להדגיש.

<רמי אפרתי: אנחנו התחלנו לעשות עבודה בעניין הזה גם עם ד"ר עדי קפליוק.

<רמי אפרתי: אנחנו נפנה גם לרשויות המקומיות ולמשרד הפנים כדי לראות איך מקדמים.

<רמי אפרתי: אני מזכיר שב-2011 כשעוד לא דיברו על אבטחת סייבר מבקר המדינה הוציא דוח מאוד חמור על אבטחת המידע ברשויות המקומיות ונכנס לזה גם הסייבר.

<רמי אפרתי: הנושא הזה הוא חשוב, הוא חייב לקבל טיפול.

<רמי אפרתי: אנחנו נטפל בזה יחד איתם

ניצן הורוביץ: יש סטנדרט מגבוה שאתם מציגים אותו, מציעים אותו, מסבירים אותו לרשויות המקומיות בנושאים האלה?

<רמי אפרתי: אין עדיין תקן לאומי להגנת סייבר.

<רמי אפרתי: יש תקנים מקובלים בעולם, אנחנו עובדים על תקנים.

<רמי אפרתי: אבל יש הרבה מאוד דרכי עבודה נכונות כדי לוודא שהמערכות אכן תהיינה מוגנות.

<רמי אפרתי: יש לזה עלות.

<רמי אפרתי: צריך לזכור את זה.

ניצן הורוביץ: אתם כבר נתקלתם בבעיות בתחום הזה במערכות שנפרצו או קרסו או המידע זלג, אנשים עשו בזה שימוש לא יאות או דברים מהסוג הזה?

ניצן הורוביץ: מערכות של רשויות מקומיות שלא אבטחו את זה כמו שצריך, שלא סידרו את זה כמו שצריך?

<רמי אפרתי: אני מציע שהם ידברו על זה.

ניצן הורוביץ: לא סודות, רק - -

<רמי אפרתי: אין פה סודות - -

אברהם מיכאלי: איזה סודות כבר יש ברשויות המקומיות?

אברהם מיכאלי: אולי התוכנה של מערכת הבחירות נגדך, וזה שמור - -

ניצן הורוביץ: לא ניכנס לזה.

אברהם מיכאלי: אני מדבר בכלל.

<רמי אפרתי: התקיפה של הרשויות המקומיות אינה נופלת מהתקיפות שמבוצעות על כלל מדינת ישראל.

<רמי אפרתי: הבעיה תתחיל ברגע שאנחנו נכנסים למצבים שבהם לדוגמה הושמד מערך שלם באמצעות סייבר.

<רמי אפרתי: השמדת סייבר פירושה שכל המידע הדיגיטלי שנמצא בתוך המכשירים מושמד ואינו קיים יותר או שהוא יוצא החוצה או שהוא משובש.

<רמי אפרתי: הדבר הזה מחייב.

<רמי אפרתי: אני יודע שהגברת אבנר שמה על זה דגשים, אבל לדעתי, הרשויות המקומיות צריכות לשים על זה גם כן דגשים מאוד מרכזיים.

<רמי אפרתי: אנחנו התחלנו איתם בעבודה מעבר לכל מה שאמרתי כדי לוודא שנעשה את זה היטב.

<ראובן בן-שחר: יש פה גם פוטנציאל פגיעה לא קטן אף על פי שזה לא נשמע כך.

ניצן הורוביץ: חד-משמעית.

ניצן הורוביץ: זה נשמע בהחלט.

<ראובן בן-שחר: תשתיות מים, תשתיות כספיות, תשתיות רישום למקומות שונים, היערכות שונה.

<ראובן בן-שחר: בבקשה, מי אתה?

<דניאל אדם: אני דניאל אדם מעיריית נתניה.

<דניאל אדם: רציתי לחדד משהו שאני לא בטוח שהובהר.

<דניאל אדם: כמובן, יש הבדל בין רשויות גדולות לבין אחרות, ובשיתוף הפעולה לא מחפשים רק את הנגשת התשתיות, אלא גם שיתוף הפעולה אפילו בין מנתחי מערכות מידע.

<דניאל אדם: לא כל רשות יכולה להרשות לעצמה מנתח מערכות שיידע אפילו לכתוב מה הוא מבקש מספקיות בעניין מערכות מידע.

<דניאל אדם: הרבה פעמים נוצר מצב ברשויות קטנות שרמת התקצוב לתחום המחשוב ולתחום כוח האדם במחשוב ברשות לא קיימת, והקידום של הנושא נעצר.

<דניאל אדם: לכן צריך לחשוב גם על איגום משאבים בממשל זמין גם בעבור הרשויות.

<דניאל אדם: לדוגמה היכולת להשתתף באותם מכרזים במקום שכל רשות תכתוב לבד.

<דניאל אדם: לדוגמה אם אני כותב עכשיו מכרז לתחום אפליקציות בסמארטפונים, ואני מחפש שיתוף פעולה – אפילו לכתוב יחד מכרז כזה עם יכולת התקדמות עם כל השלביות, עם כל התקינה ועם כל הטכנולוגיה.

ניצן הורוביץ: - - - ענייניים במגמה הזאת.

<כרמלה אבנר: - - -

<דניאל אדם: אבל גם ההחלטה הזאת שמותר אחר כך לכל הרשויות להשתמש במכרזים עדיין לא הצליחו להעביר.

<כרמלה אבנר: צריך לעשות כאן הבחנה בין הרצון שלנו בכך שאנחנו יכולים להנגיש רמה לבין שתי רמות נוספות.

<כרמלה אבנר: א', אנחנו לא יכולים לשים ממש משאבי כוח אדם כדי לעשות מערכת ניתוח לעירייה כי מה לעשות, אנשים שלנו גם מוקצים לטובת פרויקטים.

<כרמלה אבנר: לתת סטנדרטים כאלה לעבודה – ממש ברצון, ובוודאי שירותים מרכזיים.

<כרמלה אבנר: כל נושא של חוק חובת המכרזים והדרך שבה השלטון המקומי עובד ברמת המכרזים, כמו שאמרתי, שכל עירייה צריכה לעבוד זאת סוגיה שצריכה להיפתר בשלטון המקומי ועם משרד הפנים.

<כרמלה אבנר: עם כל הרצון הטוב שלנו זאת לא סוגיה שיכולה לעמוד לפתחנו.

<דניאל אדם: צריך להציף את זה.

ניצן הורוביץ: הנקודה ברורה.

ניצן הורוביץ: עידו עברי מהסדנה לידע ציבורי ביקש רשות דיבור.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

<עידו עברי: בחברה האזרחית שאני חלק מאוד קטן ממנה יש המון רצון לעזור לעיריות שהן לא עתירות תקציב.

<עידו עברי: אנחנו ארגון קטן של טכנולוגים ולא נוכל לתת פתרונות מערכתיים כמו שנדב הציג, אבל במקומות נקודתיים כמו למשל בתב"ע אנחנו יכולים לאפשר לעיריות לעשות מערכות יפות.

<עידו עברי: אני רוצה להראות דוגמה קטנה שהיא ממש לא בסקלה של מערכת ה-GIS, אבל זה עדיין משהו שמאפשר לעירייה קטנה - -

אברהם מיכאלי: אתה יכול לסייע גם בייצור גוש חלקה בתכנה שלכם?

<עידו עברי: המערכת שלנו אפילו מתרגמת כתובת לגוש חלקה.

אברהם מיכאלי: אני אגיד לך באיזה קושי נתקלים היום רשמי מקרקעין.

אברהם מיכאלי: כשבאים היום לבקש נסח טאבו – גם אם אפשר להוציא דרך המחשב – עורכי הדין שולחים את הלקוחות שלהם לעשות כמה פעולות, והתושב חייב להגיע עם גוש חלקה נכון.

אברהם מיכאלי: האזרח מגיע לטאבו, ולרשם המקרקעין אין אפשרות לעקוב אם זה נכון או לא נכון.

אברהם מיכאלי: באים אלינו רשמים ואומרים לי, תעזרו לי איכשהו לאתר גוש חלקה שהעיריות יספקו לי מפה מדויקת.

אברהם מיכאלי: העיריות לא מסוגלות, כנראה, והאזרח הולך וחוזר עד שהוא מברר מהו גוש החלקה של הבית שלו או של הנכס שהוא מחפש.

<עדי קפליוק: אין שום בעיה, אפשר להראות לך את זה.

אברהם מיכאלי: בסדר גמור.

אברהם מיכאלי: זה לרשויות, לא לי.

<אלכס רבין: אני יכול להגיד בינתיים שאת התשובות האלה נותן מנהל מקרקעי ישראל.

אברהם מיכאלי: חבר'ה, מנהל מקרקעי ישראל זה גוף – אני לא רוצה להגיד.

אברהם מיכאלי: אני רוצה שהאזרח יוכל לאתר את זה בקלות בלי טובה של פקיד.

<עידו עברי: נכתוב כאן "מוזיאון ישראל".

אברהם מיכאלי: מוזיאון ישראל זה לא חכמה.

אברהם מיכאלי: תאתר לי נכס ברחוב מסוים בגבעתיים.

<עידו עברי: זה מכיל מידע רק של ירושלים בינתיים כי זה דמה.

<עידו עברי: כל מה שאני רוצה להראות לכם זה מידע שלקחנו ממנהל מקרקעי ישראל מצד אחד וממשרד האוצר מצד שני, ואפשר לראות מאוד בקלות את כל התסריטים ואת כל הפרסומים.

<עידו עברי: זה אמנם לא מציג את כל התהליך, אבל זה כן נותן מושג כללי למי שרוצה מידע.

<עידו עברי: זאת רק דוגמה למה שאפשר לעשות עם טיפ-טיפה יוזמה, ואנחנו נברך כל רשות.

אברהם מיכאלי: איך אני יכול לדעת שהמידע שאתה נותן לנו הוא אמין?

<עידו עברי: זה אותו מידע שמופיע במנהל מקרקעי ישראל.

<עידו עברי: הוא לא מעובד, אנחנו פשוט מעתיקים אותו פעם בבוקר.

<עידו עברי: חשוב לי להגיד שכל הדבר הזה נעשה בהתייעצות עם כרמלה אבנר ומטה התקשוב.

<עידו עברי: אנחנו מקבלים שיתוף פעולה נהדר.

אברהם מיכאלי: אצל כרמלה אין חומרים שהם לא מספקים.

אברהם מיכאלי: היא הרי מרכזת חומר שמספקים לה.

אברהם מיכאלי: היא לא יכולה לגשת לעירייה ולבקש תכניות בניינים.

<עידו עברי: צודק.

<נועה אלפנט לפלר: הסדנה היא של אנשים מתנדבים.

אברהם מיכאלי: לכן בכנסת אנחנו רוצים דווקא לתת לכם האזרחים את הכלים כדי שתוכלו לגשת לזה בקלות.

<עדי קפליוק: יש לנו הכלים האלה.

<עדי קפליוק: אנחנו יכולים להראות לך.

ניצן הורוביץ: הבנתי.

ניצן הורוביץ: עיריית גבעתיים - -

<עדי קפליוק: לא רק גבעתיים.

<עדי קפליוק: הדיון הזה הוא לא על עיריית גבעתיים.

ניצן הורוביץ: בבקשה, אדוני.

<עמוס רובין: שמי עמוס רובין, אני סמנכ"ל החברה לאוטומציה.

<עמוס רובין: בתשובה לשאלה שלך כמה רשויות מחוברות לשירות שעדי הציג – כ-70 רשויות.

<עמוס רובין: לא כל 256 הרשויות מקבלות שירותים מהחברה לאוטומציה, אבל מתוך כ-200 רשויות שמקבלות שירותים מהחברה לאוטומציה 70 מחוברות לשירות האינטרנטי.

<עמוס רובין: בנוסף רציתי לדבר על שתי שכבות שעליהן אנחנו מדברים.

<עמוס רובין: קודם כול כמו שתואר כאן במשך כל הדיון – כל המידע שמוצג לאזרח בסופו של דבר מבוסס על מאגרי המידע התפעוליים במערכות המידע התפעוליות.

<עמוס רובין: יש נקודה נוספת שלא דיברנו עליה שהיא רמת שיתוף הפעולה בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי בהעברת המידע גם לדרג התפעולי.

<עמוס רובין: בהקשר הזה אמר גם נציג משרד הרווחה שיש משרדים שיש ביניהם שיתוף פעולה פורה, ויש משרדים ששיתוף הפעולה ביניהם פחות פורה בהקשר של העברת המידע ואפילו של עלויות המידע.

<עמוס רובין: למשל, מידע אודות מרשם האוכלוסין.

<עמוס רובין: מרשם האוכלוסין של כל יישוב – כל רשות שרוצה אותו לתפעול שוטף צריכה לשלם כסף למשרד הפנים.

<עמוס רובין: יש רשויות שרוצות לחסוך את הכסף הזה, ולכן המידע הזה לא זמין להן.

<עמוס רובין: מידע על אודות מצבת תלמידים לפי מה שקיים במשרד החינוך – גם בהקשר הזה כדי לעשות כל מיני הצלבות בין המידע הקיים במערכת של הרשות לבין המידע הקיים במערכת של משרד החינוך ולראות שאכן הרשות המקומית מקבלת את כל התקציב המגיע לה בהתאם למצבת התלמידים הקיימת.

<עמוס רובין: גם בהקשר הזה הדברים האלה קצת מקשים.

<עמוס רובין: זה בהיבט התשתית של מאגרי המידע.

<עמוס רובין: לדעתי, יש מקום לשפר את תדירות והנגשת המידע הזה לרשויות המקומיות.

<עמוס רובין: דבר נוסף – עם כל הכבוד אנחנו מידיינים כבר הרבה זמן בעניין האינטרנט וההצגה לתושבים.

<עמוס רובין: דניאל העלה את הסוגיה של אפליקציות.

<עמוס רובין: רצוי שקבלת ההחלטות תהיה כמה שיותר מהירה כי בעתיד הקרוב הטכנולוגיה של האינטרנט כבר תהיה לא רלוונטית, ואנחנו צריכים לדון גם בהקשר של אפליקציות, ואני לא יודע מה יהיה בעוד שנה.

<דניאל אדם: אני רוצה לחדד: לדוגמה משרד התחבורה – כל שאילתה עולה המון כסף; ההיתר, הקשיים בהתחברות, כל פעם מחדש הרישוי למי להתחבר.

<דניאל אדם: אפילו שימוש במרשם האוכלוסין המקומי מקשים בתוך הרשות ונותנים רק למחלקת החינוך והרווחה ולא נותנים לדוגמה, לחירום שנועד ממש להצלת חיים.

<דניאל אדם: זה פשוט לפעמים מגיע לאבסורד.

ניצן הורוביץ: ברור ממה שאתם אומרים שהתחום הזה פשוט זועק לסטנדרטיזציה והאחדה ושיתוף.

ניצן הורוביץ: הסיפור הזה של נקודה אחת גם בין משרדי הממשלה, גם בין הרשויות וגם בין הממשל המרכזי לבין הממשל המקומי – הכול צריך להיות תחת קורת גג אחת.

ניצן הורוביץ: הפיצול יוצר פה תמונה בלתי אפשרית.

<אברהם שרון: זה עולה המון כסף.

<אברהם שרון: ה-ROI של מערכות כאלה הוא מדהים.

<אברהם שרון: כל השקעה כזאת מחזירה את עצמה.

<אברהם שרון: במשרד הרווחה אתה רואה תוך שנה וחצי החזר, לא דברים של עשר שנים.

<אברהם שרון: צריך לחשוב על זה.

<אברהם שרון: עכשיו אנחנו מדברים על כלכלה ועל מצוקה.

<אברהם שרון: נדב דיבר על נושא של סטנדרטים אז אנחנו הולכים הפוך: אנחנו אומרים שנכריח רשויות לעבוד עם סטנדרטים שלנו, והם מתלכדים.

<אברהם שרון: לדעתי, קל מאוד לגייס את הרשויות המקומיות בתנאי שאתה מצליח להשיג כמה גרושים, ואז כל רשות מקומית תשמח לעשות את זה, והממשלה תשתכנע שבתוך שנה וחצי הכסף חוזר אליך, ואתה משיג כל השקעה אלטרנטיבית אחרת.

ניצן הורוביץ: בעיניי זאת השקעה מצוינת, אין ספק.

<אופיר בן אבי: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות.

<אופיר בן אבי: בנושא של מקרקעין ודוגמאות אחרות שהעלו כאן

<אופיר בן אבי: ברוב המכריע של המקרים הטכנולוגיה היא לא בעיה.

<אופיר בן אבי: רוב האנשים שנמצאים פה הם אנשי טכנולוגיה, אבל הבעיות העיקריות שאנחנו מתמודדים איתם זה הנושא של המידע ומה שאתה התייחסת אליו בעניין שיתוף הפעולה.

ניצן הורוביץ: ברור.

<אופיר בן אבי: בהקשר של מקרקעין מה שאמר חבר הכנסת מיכאלי זה נכון:

<אופיר בן אבי: היום יש לפחות שלושה מאגרים מרכזיים: מנהל מקרקעי ישראל, רשות המיסים ומשרד השיכון שאינם מטויבים ולא מסונכרנים.

<אופיר בן אבי: זאת הסיבה שלא ניתן לקבל את המידע המיטיב והנכון כשבאים לרשום נכס בטאבו.

<דניאל אדם: גוש חלקה משתנה כמה פעמים.

<אופיר בן אבי: יש מאמץ מאוד גדול היום שמי שמוביל אותו זה משרד האוצר מכל מיני סיבות כאלה ואחרות כדי ליצור פרויקט אחיד שיחבר בין כל המאגרים האלה, ואז גם גופים חיצוניים כמו הסדנה לידע ציבורי תוכל לעשות בזה שימוש, במקרה זה באמצעות פלטפורמה שאנחנו העלינו שנקראת data gov שהיא חלק מתפיסת הממשל הפתוח להנגיש לציבור מאגרי מידע, והוא יחליט מה הוא רוצה לעשות איתם ועל בסיסם הוא יפתח.

אברהם מיכאלי: מפות גוש כבר נכנסו למאגר?

אברהם מיכאלי: זה מוגדר לפי רחובות ולפי מספרי בתים.

אברהם מיכאלי: משרד השיכון שמעבד את המפות האלה מעלה את זה לאתר.

אברהם מיכאלי: למה אי אפשר להעביר את זה לאינטרנט בצורה כזאת או אחרת כדי שאזרח יוכל להיכנס ולהוציא את זה?

<כרמלה אבנר: - - -

<קריאות: - - -

<אופיר בן אבי: ברשויות יש וגם משרד הפנים מעמיד את המידע הזה כפוף לעלויות ההפקה שלו באופן חופשי לציבור.

<אופיר בן אבי: כל מי שיפנה לאגף התכנון במשרד הפנים יקבל את המידע הזה.

אברהם מיכאלי: זה לא משרד הפנים, זה משרד השיכון.

<אופיר בן אבי: יש פה כמה שלבים בתהליך: משלב התכנון - -

אברהם מיכאלי: מי שמכין את מפות הגוש זה משרד השיכון.

אברהם מיכאלי: משרד השיכון מוכר את המפות האלה לאזרחים.

אברהם מיכאלי: צריך לחשוב חשיבה יצירתית – מצד אחד המדינה אולי רוצה לכסות את ההוצאות שלה להכנת מפות גוש כי זאת עבודה גדולה כי זה מודדים וכדומה.

אברהם מיכאלי: אבל בסופו של דבר זה יקל על האזרח כי הוא לא יצטרך להתרוצץ מתחנה לתחנה.

אברהם מיכאלי: כששולחים מישהו למנהל זה כמו לשלוח מישהו לטייל לסין.

אברהם מיכאלי: זה משהו דומה.

אברהם מיכאלי: לבוא לבניין הגבוה בתל-אביב – סוגיה שלא קשורה לדיון היום – לעבור את כל הבודקים שם, לעלות קומות ולחפש ולעמוד בתורים.

ניצן הורוביץ: וביטוח לאומי יותר טוב?

ניצן הורוביץ: יש הרבה.

אברהם מיכאלי: אם אפשר להעיר משהו בעקבות הדיון המבורך הזה.

אברהם מיכאלי: אני חוזר מדיון בוועדת חוקה בנושא של מידע לאזרחים לפני שקונסים אותם.

אברהם מיכאלי: היה שם דיון גדול ושלם על גביית חובות דרך פקודת המיסים.

אברהם מיכאלי: זה נורא ואיום, והגיעה המלצה שאנחנו חייבים לשנות את השיטה של פקודת המיסים.

אברהם מיכאלי: אבל עלתה שם סוגיה חשובה בעניין מִחזור.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים להקל על ראשי ערים כדי שתוכלו לפתח את הסוגיה של המחזור.

אברהם מיכאלי: אנחנו מקבלים כבר היום לאשר חוקי עזר איך לקנוס את האזרחים על מחזור כאשר הרשויות לא בונות את התשתיות הנאותות למחזור.

אברהם מיכאלי: ביקשתי שם מנציגי הרשויות להראות לי מפה איך הם הולכים לגבייה.

אברהם מיכאלי: כי יש כבר קנסות של 500-400 שקל לאזרחים.

אברהם מיכאלי: המידע שאפשר לספק הוא לא דרך ממשל זמין, אבל שכל רשות מקומית תעלה קודם כול את המפה לאתר.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לראות איך אזרח יודע.

אברהם מיכאלי: חברתי מרב מיכאלי אמרה שם בעדות אישית שבשביל לזרוק בקבוקים בעיריית תל-אביב היא צריכה ללכת לפחות 6 דקות.

ניצן הורוביץ: היות שאנחנו גרים באותו רחוב היא צודקת.

אברהם מיכאלי: אתה הולך 8 דקות.

ניצן הורוביץ: אנחנו באותו רחוב, שני בתים לידה.

אברהם מיכאלי: אז זה לא הגיוני שאני אקנוס אזרחית מבוגרת בת 70 שצריכה ללכת הרבה.

ניצן הורוביץ: אבל הבקבוקים זה וולונטרי, זה לא בפיקוח.

אברהם מיכאלי: אבל לפי הצו, הם ביקשו גם לקנוס את הוולונטרי.

אברהם מיכאלי: לכן מידע שיהיה בתוך אתר שכל רשות תנהל זה הגיוני מאוד.

אברהם מיכאלי: אזרחים לא רק ידעו איפה יש, אלא גם מה הפריסה שלהם, אם זה סביר או לא סביר.

ניצן הורוביץ: יש לכם מיפוי של תחנות מחזור?

<עדי קפליוק: אין לנו שכבה כזאת, אבל אפשר להוסיף למערכת שהראיתי גם שכבת מחזור.

<עדי קפליוק: זאת לא בעיה.

<אלכס רבין: הרבה יותר יעיל להוסיף את המידע הזה לאתר הממשלתי.

אברהם מיכאלי: מאיפה זה יהיה אם הרשות לא תעביר לאתר הממשלתי?

<אלכס רבין: הרשות תעביר.

<אלכס רבין: לי לא אכפת לשים - -

ניצן הורוביץ: ראובן, תעשו, זה גם טוב לבחירות.

<ראובן בן-שחר: כל מה שלא עשינו לקראת הבחירות זה מאוחר מדי.

אברהם מיכאלי: דבר נוסף שאני רוצה להעיר עליו זה עניין של חוקי עזר.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע עד כמה רשויות מקפידות לעדכן אותם באתר.

<קריאה: זה החוק.

אברהם מיכאלי: לא, באתר, חברים.

אברהם מיכאלי: לא בפרסום ממשלתי.

אברהם מיכאלי: חוקי העזר מאוד חשובים לאזרחים.

ניצן הורוביץ: יש לכם חוקי עזר באתר?

<אלכס רבין: אני יכול להראות, אבל המדיניות של עיריית גבעתיים דווקא היא להפנות לאתר משרד הפנים.

<אלכס רבין: כי ברגע שאנחנו מאשרים חוק הוא מיד עובר.

ניצן הורוביץ: אבל איך מוצאים את זה?

<עדי קפליוק: אין בעיה למצוא את זה.

<עדי קפליוק: בשביל האזרח זה שקוף, הוא לא יודע שאתה פונה לאתר משרד הפנים.

<עדי קפליוק: אנחנו לא רוצים ליצור כפילות שאנחנו נשים חוק, ומשרד הפנים ישים חוק.

אברהם מיכאלי: זה ישמש כל רשות מקומית שאזרחים שלה יידעו איזה חוקי עזר מפעילים את העיר.

<אלכס רבין: אני כרגע באתר, ולשונית חוקי העזר לוקחת אותי למשרד הפנים.

<אלכס רבין: ככה זה - - - של הרשויות.

<אלכס רבין: יש רשויות שמפרסמות לבד.

<דניאל אדם: בעיריית נתניה זה מפורסם באתר.

<כרמלה אבנר: זה חלק מהסטנדרטים שהשלטון המקומי צריך לקבוע מה צריך להיות מונגש ומה לא.

אברהם מיכאלי: דבר שלישי – אני רוצה שרשויות ייקחו בחשבון את השפות השונות שיש בעיר.

אברהם מיכאלי: יש לנו רשויות עם עולים חדשים.

אברהם מיכאלי: תבינו שהעולים החדשים – עם כל הטכנולוגיה הכי יפה – אם הם לא מבינים את השפה שלהם – מה לעשות.

ניצן הורוביץ: זאת הרשימה לפי העדכון האחרון, נכון?

<אלכס רבין: לחוק העזר.

ניצן הורוביץ: אתה יכול למצוא שם לפי מילת מפתח?

ניצן הורוביץ: לא רק לפי האחרון מתאריך כלשהו, אלא למשל אני רוצה לדעת מה חוקי העזר לגבי עגלות אלטעזאכן עם סוסים בעירי.

ניצן הורוביץ: איך אני אמצא?

<אלכס רבין: דווקא אתר משרד הפנים מפותח בעניין הזה.

<אלכס רבין: יש חוקי עזר לפי נושא, ואתה יכול לבחור נושא.

ניצן הורוביץ: ואז יש גם חיתוך לנושא וליישוב או שהוא נותן לי מידע על אותו נושא בכל הארץ, ואני צריך לחפש אחד-אחד?

<אלכס רבין: בכל הארץ.

ניצן הורוביץ: זה לא טוב.

ניצן הורוביץ: זה לא מוצלח.

<אלכס רבין: זה כבר לא אתר שלנו.

ניצן הורוביץ: אני לא באתי אליך בטענות.

ניצן הורוביץ: אני רק אומר שזה לא נוח כמו שחבר כנסת מיכאלי ציין כי ברגע שאתם מפנים זה למשרד הפנים, ושם הוא נותן את כל הרשימה של כל היישובים ולא מאפשר לפי נושאים מקשה מאוד על החיפוש.

ניצן הורוביץ: לכן אולי אתם צריכים לעשות את זה אצלכם.

<אלכס רבין: זה כל כך פשוט.

<עדי קפליוק: בשביל משרד הפנים לעשות את זה זה פשוט שטויות.

<עדי קפליוק: גם כרמלה יכולה לפנות למשרד הפנים.

אברהם מיכאלי: כל דבר קטן שאין הוא חסר.

אברהם מיכאלי: בעניין השפות – כולנו צריכים לקחת בחשבון את מגבלת השפה.

אברהם מיכאלי: יש אוכלוסיות שהן 30 שנה בארץ, אבל הם עדיין עולים חדשים כי הם לא מדברים עברית.

אברהם מיכאלי: השאלה היא עד איפה אנחנו יכולים להיות סבירים והגיוניים איזה שפות לחייב.

אברהם מיכאלי: יש שפות שכל ראש רשות, לפי האוכלוסייה שיש לכם, יכול להגיד מה הוא צריך.

אברהם מיכאלי: אתה יכול להגיד שיש לך עלייה מרוסיה אז שווה לך להוסיף את השפה.

אברהם מיכאלי: יש עליות מאתיופיה אז צריך להשקיע גם בהן, חברים.

אברהם מיכאלי: בסוף האזרחים האלה לא מתקשרים איתכם בשום דרך.

ניצן הורוביץ: יש לי שאלה לגבי רשויות ערביות – איך שם עובד העניין?

<דניאל אדם: אתה שואל האם יש בעברית?

ניצן הורוביץ: זאת גם שאלה.

ניצן הורוביץ: אבל האם הדברים האלה ברשויות הערביות קיימים בסטנדרט הזה, בפירוט הזה?

ניצן הורוביץ: את יכולה להתייחס?

<כרמלה אבנר: אני לא יודעת להתייחס לשלטון המקומי ולמה שקיים שם.

<כרמלה אבנר: אני יכולה להתייחס למשרדי הממשלה.

<ראובן בן-שחר: אולי עדי יודע.

ניצן הורוביץ: עדי קפליוק, אתה יודע?

<עדי קפליוק: שם הפער הוא בהחלט ניכר.

<עדי קפליוק: פה צריך לעשות מעשה.

<עדי קפליוק: יש גם עניין של השפה.

ניצן הורוביץ: לכן שאלתי כי פתאום חשבתי.

אברהם מיכאלי: עכשיו אתה מבין למה טיבי רוצה עוד קדנציה שתהיה ועדת חקירה פרלמנטרית?

<קריאה: יש פה נציג של אוטומציה.

<עמוס רובין: ברשויות הערביות כל המידע הקבוע הוא בערבית.

<עמוס רובין: המידע הטקסטואלי מתוך מערכות המידע הוא בעברית.

<עמוס רובין: כלומר הנתונים המשתנים הם בעברית.

<עדי קפליוק: השאלה כאן הייתה האם יש להם המערכות שראינו.

ניצן הורוביץ: זה עוד דבר.

ניצן הורוביץ: עוד מישהו רוצה להתייחס?

<אברהם שרון: הם מאמצים את הטכנולוגיה הרבה יותר טוב מאשר הרשויות היהודיות.

<אברהם שרון: ההצלחה של הטמעה של מערכת מחשוב הכי מתוחכמות שלנו הוא הרבה יותר טוב ברשויות הערביות מרוב היישובים היהודיים הבינוניים.

<אברהם שרון: זה מדהים.

ניצן הורוביץ: חברים, אני אסכם את הדיון.

ניצן הורוביץ: קודם כול אני מודה לכל מי שבא ודיבר ולגופים הרלוונטיים גם בממשלה וגם בשלטון המקומי שעוסקים בזה.

ניצן הורוביץ: כמו ששמענו כאן, הנושא הזה חשוב בצורה בלתי רגילה.

ניצן הורוביץ: היום ברמת החדירה של האינטרנט אצל האזרח הישראלי, באפשרויות של האינטרנט והאתרים והמערכות האחרות לספק מידע זה דבר חשוב בצורה בלתי רגילה.

ניצן הורוביץ: יש פה שלושה דברים מרכזיים שעלו בצורה מאוד חזקה: הצורך בתכלול משותף של פתרונות, סטנדרטיזציה, עיצוב, מאגרי מידע.

ניצן הורוביץ: זה עלה כאן כמעט על-ידי כל דובר ודובר.

ניצן הורוביץ: אני מבין שזאת לא הפעם הראשונה שזה עולה, זאת אולי הבעיה המרכזית.

ניצן הורוביץ: אבל לא מצליחים לגבש את זה.

ניצן הורוביץ: יש מאות גופים שמפעילים מערכות, והן לא מסונכרנות ביניהן.

ניצן הורוביץ: שנית, גם כן עניין מרכזי – הדגש על ההגנה, על הבטיחות ועל הפרטיות.

ניצן הורוביץ: ככל שהמערכות האלה מסונכרנות, מרוכזות, גדולות ונוגעות בכל תחומי החיים כך גם הסכנה עולה גם מבחינת פריצה מצדם של גורמים עוינים וגם מבחינת שימוש לרעה בפרטיות של כל אזרח ותושב.

ניצן הורוביץ: אלה דברים שיש להם לא רק משמעות אישית, אלא גם משמעות עסקית גדולה.

ניצן הורוביץ: פה הדבר הזה הוא פרצה קוראת לגנב.

ניצן הורוביץ: במצב שאין סטנדרטיזציה, ויש כזאת שונות בין רשות לרשות ובין מקום למקום הדברים האלה חשופים לפגיעה.

ניצן הורוביץ: הדבר האחרון, שאני מבין שבסוף הדברים תלויים בו, ולכנסת זה תמיד מגיע – הכסף.

ניצן הורוביץ: כאן לנוכח הסכנות ולאור היתרונות שיצמחו לכולנו ממערכת כזאת שתהיה מערכת טובה ותשרת את האזרחים ואת התושבים, לדעתי, פה ההשקעה נדרשת, ולדעתי זה לא בסטנדרט בלתי אפשרי.

ניצן הורוביץ: בסטנדרט סביר ניתן להשקיע פה, לעשות השוואה, ולתת לאזרח שירות הרבה יותר טוב שגם הרשות והמדינה שלנו תרוויח.

ניצן הורוביץ: אני מקווה שבשנה הבאה כשנציין פה בכנסת את יום השלטון המקומי אנחנו כבר נתקדם בעניין הזה.

ניצן הורוביץ: כל הדברים שעלו כאן הם דברים שנמצאים בקונצנזוס ציבורי.

ניצן הורוביץ: לכן אם מסבירים אותם נכון לציבור הציבור מעוניין בזה.

ניצן הורוביץ: הציבור מעוניין באינטרנט פשוט, מעוניין בהנגשה.

ניצן הורוביץ: אנשים נכנסים לאינטרנט בחיים האישיים שלהם – לא כולם, לא לכולם יש היכולת, אבל להרבה מאוד אנשים וזה יותר ויותר – וברגע שיש הפתרונות האלה אדם מעדיף לעשות את זה דרך האינטרנט, לקבל שירות טוב, מהיר, נוח, יעיל, וזה דבר שגם אתם עם הסברה נכונה לציבור תוכלו להיעזר בציבור.

ניצן הורוביץ: אני יודע שגם בתוך הממשלה יש ויכוחים מי ישלם ואיך יעשו.

ניצן הורוביץ: תיעזרו בדעת הקהל, תיעזרו בכנסת לצורך הדברים האלה, אנחנו מאוד פתוחים לעניין הזה.

ניצן הורוביץ: יושב-ראש הוועדה הקבוע משה גפני ער לנושאים האלה.

ניצן הורוביץ: זה חשוב, וכולנו מבינים את החשיבות.

ניצן הורוביץ: אני מקווה שתהיה עכשיו התקדמות מהירה בנושא.

ניצן הורוביץ: תודה לכולם והמשך יום נעים.

ניצן הורוביץ: תודה.