ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 10, 2013-05-13 12:00

עמרם מצנע: אנחנו מקיימים, על-פי תקנון הכנסת, דיון מהיר בעקבות העלאת הנושא על-ידי שלושה חברי הכנסת: חוסר הכנה למבחן הבגרות באזרחות בבתי-ספר ערביים של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, קשיים בלימודי האזרחות בבתי-ספר ערביים של חבר הכנסת מוחמד ברכה, וחוסר הכנה למבחן הבגרות באזרחות בבתי-ספר ערביים של חבר הכנסת מסעוד גנאים.

עמרם מצנע: מסגרת הזמן היא שעה.

מוחמד ברכה: אני מודה ליושב-ראש הישיבה על כינוס הישיבה למרות ששבוע העבודה בכנסת השבוע הוא יום אחד.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי האורחים, במהלך שנת הלימודים הזאת שוּנה ספר הלימוד באזרחות, ומורי האזרחות יסבירו את העניין לרוחב ולאורך.

מוחמד ברכה: העובדה אומרת שבלימודי האזרחות גם בבתי-הספר היהודיים וגם בבתי-הספר הערביים קיימים אותה בחינה ואותו חומר.

מוחמד ברכה: הספר יצא בעברית, ואחר-כך רק שישה פרקים מהספר תורגמו לערבית.

מוחמד ברכה: יש גם טענות קשות ומפורטות על טיב התרגום והתאמתו לנוסח העברי, לא רק מבחינה לשונית אלא גם מבחינת התכנים.

מוחמד ברכה: יש לי טענות, ואני מניח שגם לחברי, על לימודי האזרחות בכלל, על מה שקרה במקצוע הזה, על פיטורי המפמ"ר הקודם וכולי, אבל לא ניכנס לזה עכשיו.

מוחמד ברכה: פרק הזמן שעומד לרשות המורים והתלמידים הוא בלתי סביר על-מנת להתכונן לבחינה ב-4 ביולי על-פי המצב הקיים.

מוחמד ברכה: משרד החינוך יבוא ויאמר שנתנו 15 שעות כדי להדביק את מה שחסר או כדי לעמוד בלחץ.

מוחמד ברכה: 15 שעות זה לא מספיק.

מוחמד ברכה: ולכן ההצעה העיקרית שלנו היא שהבחינה ב-4 ביולי תהיה על-פי מתכונת החומר שהיה קיים לפני הספר הנוכחי, ואז יהיה פרק זמן מספיק גם לתרגם וגם להתאים את התרגום מבחינת מונחים ומבחינת שפה.

מוחמד ברכה: כמובן, האדונים המכובדים, מורי האזרחות, יתייחסו לדברים ביתר פירוט וביתר מקצועיות ממני.

מוחמד ברכה: בפברואר פניתי לשר החינוך הקודם וקיבלתי תשובה משר החינוך הנוכחי.

מוחמד ברכה: התשובה שעומדת על שולחן חברי הכנסת היא מתאריך 17.4, אבל קיבלתי אותה בתחילת מאי, ולכן ראיתי צורך ליזום את הדיון המהיר הזה.

מוחמד ברכה: בכל אופן, התשובות אינן מספקות ואינן עונות על הקשיים שעומדים גם בפני התלמידים וגם בפני המורים.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אחרי שתשמע את שלושת חברי הכנסת המציעים, אני מציע שניתן זמן על-מנת לשמוע את המורים שיתייחסו ביתר פירוט.

מוחמד ברכה: יש לי כאן חומר שהכין מר מחמד בוויראת, והוא מפרט לפרטי פרטים את הטעויות וחוסר ההתאמות.

מוחמד ברכה: אני מציע שהוא, וכמובן שגם האחרים, יקבל את האפשרות להציג בפני הוועדה.

עמרם מצנע: בבקשה, חבר הכנסת גנאים.

עמרם מצנע: הקצבנו שעה, אז אני מבקש לתמצת ולהשתדל לא לחזור אחד על דברי השני.

עמרם מצנע: גם לא נעסוק בתיקון הספר, בעמוד 8, סעיף 9 - - -

מסעוד גנאים: אנחנו מציגים את זה, אבל משרד החינוך הוא הבעיה.

מוחמד ברכה: טוב לשמוע דוגמאות כי זה מהותי, זה נוגע למהות ולא לטכני.

עמרם מצנע: בסדר גמור, בבקשה.

מסעוד גנאים: תודה אדוני היושב-ראש על קיום הדיון.

מסעוד גנאים: ביקשתי את הדיון הזה לפני שבועיים אבל הוא נדחה, וגם שלחתי מכתב לשר לפני כחודשיים, בתקופת הפגרה.

מסעוד גנאים: אני רוצה לברך את כל המורים והאורחים – (אומר דברים בשפה הערבית).

מסעוד גנאים: אדבר בקצרה, כי ניתן למורים שבשטח ומכירים את החומר לומר את דברם.

מסעוד גנאים: ישנם שלושה דברים: האחד, הנספחים שלא תורגמו לערבית והמורה הוא שמתרגם אותם.

מסעוד גנאים: הדבר השני, הדברים שתורגמו והתרגום לקוי, לקוי מאוד.

מסעוד גנאים: והדבר השלישי ולדעתי הוא החשוב, אלה התכנים.

מסעוד גנאים: מקצוע האזרחות לא אמור להיות כור היתוך שיעלים את כל השסעים ואת כל השוני בחברה בישראל, אלא להיפך.

מסעוד גנאים: הוא ראי שמשקף את החברה הישראלית שיש בה פלורליזם, יש בה שסעים, יש בה שוני, שוני תרבותי ושוני לאומי.

מסעוד גנאים: אז זה לא מתקבל על הדעת שבנספחים החדשים שנלמדים מדגישים רק את הפן הציוני-לאומי, אבל את הנרטיב ואת העמדה הערבית-פלסטינית לא מוצאים שם.

מסעוד גנאים: אני מבין שדרך לימוד האזרחות אנחנו רוצים לחנך לקבלת האחר, כיבודו והכרה בו.

מסעוד גנאים: בדרך הזו אין אחר, יש רק עמדה אחת.

מסעוד גנאים: חוץ מזה, וזו הערה אחרונה, עדיין אין מפמ"ר, אין מפקח למקצוע האזרחות בחינוך הערבי.

מסעוד גנאים: תודה.

עמרם מצנע: חבר הכנסת זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, אורחים יקרים, הוטלה על המורים הערביים לאזרחות משימה בלתי אפשרית.

ג'מאל זחאלקה: דיברתי לא עם אחד, לא עם שניים, לא עם שלושה ולא עם ארבעה, אלא עם מורים מבתי-ספר שונים, ברמת הכשרה, עם ותק וניסיון, ותשובה אחת קיבלתי: אנחנו לא יכולים להכין את התלמידים לבגרות במתכונת שהוצעה לנו.

ג'מאל זחאלקה: זו עובדה.

ג'מאל זחאלקה: לא מצאתי מורה אחד שאומר: זה אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: אז העובדה הזאת צריכה לעמוד מול משרד החינוך לא רק כתמרור אדום, אלא עד שתיהפך לאחרת ולפחות שמחצית המורים יגידו שזה אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: גם השכל הבריא של השתלשלות העניינים אומר שזה בלתי אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: כבודו, אפילו אם אתה לא יודע שום דבר ואני אסביר לך במה מדובר, אתה תגיד שזה אכן בלתי אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: הובא חומר חדש, רחב מאוד, עם שיטות לימוד חדשות, בתרגום קלוקל, בעייתי, חלקו מגמתי, גם פוליטי, והמורים צריכים להסתדר.

ג'מאל זחאלקה: מורה הראה לי עכשיו 50 עמודים של תיקוני שגיאות.

ג'מאל זחאלקה: לא התלמידים, המורים בקושי מבינים את החומר.

ג'מאל זחאלקה: אני אקדים ואומר מה חושב משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: תרשה לי לחשוף את התוכנית הסודית של משרד החינוך בנושא הזה, ואני מסתמך על ניסיון העבר.

ג'מאל זחאלקה: פעם הוסיפו לתוכנית הלימודים משהו על הדרוזים, תוכנית קטנה, המורים אמרו: לא הכנתם אותנו, ברגע האחרון הוסיפו אותה.

ג'מאל זחאלקה: ומה עשו אחר-כך?

ג'מאל זחאלקה: הביאו שאלה שתלמיד בכיתה א' יכול לענות עליה.

ג'מאל זחאלקה: ואמרו, הנה, כולם ענו נכון לשאלה.

ג'מאל זחאלקה: משרד החינוך מכין מבחן בגרות קל, ואחר-כך כל הדיון שלנו ייראה טיפשי – הנה, התלמידים הצליחו.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה בחינה קלה, זה לא פתרון.

ג'מאל זחאלקה: אני מדבר על דברים שנעשו בעבר במקצוע האזרחות.

ג'מאל זחאלקה: אני לא ממציא שום דבר ועומד מאחורי מילתי.

ג'מאל זחאלקה: אם לא זה, אז יש למשרד החינוך עוד כלי – שיטת הפקטור.

ג'מאל זחאלקה: אני יודע במאה אחוז שלפני מספר שנים משרד החינוך עשה פקטור בבחינה, פקטור סודי.

ג'מאל זחאלקה: שיטה שלישית: בחומר שמחולק לבוחנים, לאלה שעוברים על בחינות הבגרות – תהיו קלים, בנושאים מסוימים שיש עליהם ויכוחים, תהיו קלים.

ג'מאל זחאלקה: אם התלמיד עונה ככה, תגידו שזה נכון, תהיו לארג'ים בציונים.

ג'מאל זחאלקה: מאז שאני בוועדת החינוך, תמיד הייתי נגד הקלות.

ג'מאל זחאלקה: הכנה, מתן כלים – כן, אבל להורדת רמה אני לא מוכן להסכים.

ג'מאל זחאלקה: אז שלא יעשו לנו תרגילים פה.

ג'מאל זחאלקה: החומר החדש התווסף וחולק באפריל, ואפילו הספרים נזרקו במחלקות הפדגוגיות ולא חולקו לתלמידים.

ג'מאל זחאלקה: המורים היו צריכים להביא אותם, לחלק אותם, לקרוא אותם ולפענח את רזי הטקסט, ואחר-כך להכין את התלמידים כאשר התלמידים נמצאים באמצע ההכנה לבגרות.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, לתלמיד יש מתמטיקה על הראש, אנגלית על הראש, ובלחץ הזה אתה דוחף לו חומר חדש שקשה להבנה ופענוח.

ג'מאל זחאלקה: בשביל מה?

ג'מאל זחאלקה: כל זה הוא עניין דחוף וחשוב, והעניין העקרוני חשוב הרבה יותר.

ג'מאל זחאלקה: בחומר החדש יש הרעה משמעותית, לא לעומת מה שאני רוצה אלא לעומת מה שהיה קודם, ואני אומר את זה למרות שאני מצוטט בספר החדש.

ג'מאל זחאלקה: יש בו ציטטה רחבה ממני, אבל זה לא העניין.

ג'מאל זחאלקה: למשל, הדיון העקרוני שהיה בכל ספרי האזרחות עד עכשיו והראייה העקרונית של תפיסת המדינה כמדינת כל אזרחיה, נלמד בספרי האזרחות ונעלם לגמרי.

ג'מאל זחאלקה: או למשל, היחס לציבור הערבי הוא יחס של דרוזים, ומוסלמים, ובדואים וכל מיני המצאות.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע מי כתב את הטקסטים האלה.

ג'מאל זחאלקה: ראיתי מורים רותחים מזעם על החומר החדש, שמצפונם לא נותן להם ללמד דבר כזה.

ג'מאל זחאלקה: אז גם מבחינה טכנית מורה לא יכול ללמד אותו בגלל השפה, וגם מבחינה תוכנית הוא לא יכול ללמד.

ג'מאל זחאלקה: לכן אנחנו באים לכאן לבקש את סעדה של ועדת החינוך כדי להתערב בנושא הזה, נושא כבד וחשוב.

ג'מאל זחאלקה: ושוב, אני נגד פתרון קל.

ג'מאל זחאלקה: שיעשו בחינה קשה על החומר הישן, בלי הקלות.

עמרם מצנע: תודה, חברת הכנסת זועבי?

חנין זועבי: לא, אני אקשיב למורים.

עמרם מצנע: מחמד בוויראת, בבקשה.

עמרם מצנע: מאיפה אדוני?

<מחמד בוויראת: בוויראת מחמד, רכז מקצוע האזרחות, תיכון ערערה.

<מחמד בוויראת: אדוני היושב-ראש, משרד האזרחות קבע שמקצוע האזרחות, התכנים והבחינה יהיו משותפים הן למגזר הערבי והן למגזר היהודי במדינה.

<מחמד בוויראת: יש לשאוף לאחדות מקסימלית בתכנים שמשרד החינוך מוציא, ועל כן יש להימנע מהוצאת ספרים בשפה העברית ללא תרגום לשפה הערבית.

<מחמד בוויראת: בפתיחת שנת הלימודים משרד החינוך פרסם שישה פרקים בשפה העברית באתר המפמ"ר, ורק לפני חודשיים קיבלנו את החומרים מתורגמים לשפה הערבית.

<מחמד בוויראת: התרגום לשפה הערבית אינו נאמן למקור בכלל, ולמעשה הפרקים בשפה הערבית בלתי ניתנים להבנה בשל שגיאות כתיב, אי שילוב ברעיונות ובמקרים רבים יש השמטה של פסקאות שלמות.

<מחמד בוויראת: זאת אומרת, בעמוד אחד מתרגמים שתי פסקאות ומשאירים פיסקה אחת ללא תרגום.

<מחמד בוויראת: בפרק של מגילת העצמאות מדובר בעשר שאלות, ותרגמו אך ורק שבע מהן לשפה הערבית.

<מחמד בוויראת: ההשמטה מקשה על התלמידים להבין ולהפנים את החומר.

<מחמד בוויראת: עד עכשיו אין לנו תרגום לשפה הערבית לשני פרקים במדריך למורה, וגם אין תרגום למטרות ההוראה.

<מחמד בוויראת: לכן, אנחנו כמורים לאזרחות מתקשים להכין את התלמידים לבחינת הבגרות.

עמרם מצנע: מתי קיבלתם את הספר החדש?

<מחמד בוויראת: לפני בערך חודש.

<מחמד בוויראת: לפני שבועיים קיבלנו את החומר הזה - - -

<קריאות: לפני שבועיים.

<קריאות: בתחילת אפריל.

מוחמד ברכה: על-מנת לדייק בפני הוועדה: הספר לפני שבועיים, אבל התרגום קיים כבר - - -

<קריאה: בגרסה אינטרנטית.

עמרם מצנע: רגע, רגע.

עמרם מצנע: מחמד, ממתי אתה מכיר את הספר?

<מחמד בוויראת: מלפני שבועיים.

עמרם מצנע: לא, אני שואל על החומר.

<מחמד בוויראת: את החומר אני מכיר מתחילת שנת הלימודים בשפה העברית, ללא תרגום לשפה הערבית.

עמרם מצנע: ממתי ישנו התרגום?

<מחמד בוויראת: מפברואר.

<מחמד בוויראת: והתרגום לא נאמן למקור שבשפה העברית.

עמרם מצנע: יש לכם גם את הספרים בעברית?

<מחמד בוויראת: כן, יש לנו את החומר בשפה העברית, הוא היה באתר המפמ"ר.

עמרם מצנע: מתי יצא הספר בעברית?

מוחמד ברכה: בתחילת שנת הלימודים.

עמרם מצנע: שנת הלימודים הנוכחית, בספטמבר 2012?

<אלירז קראוס: באתר בספטמבר, ובחוברת לתלמידים בדצמבר.

<מחמד בוויראת: ורק לפני שבועיים קיבלנו את הספר מתורגם לשפה הערבית.

ג'מאל זחאלקה: כדי שהדבר יהיה ברור: התלמידים ראו את החומר לפני שבועיים.

עמרם מצנע: יכלו לראות אותו רק באינטרנט.

<מחמד בוויראת: אבל באינטרנט זה בשפה העברית.

<מחמד בוויראת: וגם בפרק בעברית יש שימוש בטכניקה של הדגשה ומתיחת קו להדגשת הדברים החשובים.

<מחמד בוויראת: בעותק הערבי הדברים האלה לא קיימים, השימוש בטכניקה הזאת לא קיימת בשפה הערבית.

<מחמד בוויראת: גם המשפטים בשפה הערבית ארוכים מאוד לעומת המשפטים בשפה העברית.

<מחמד בוויראת: הדבר הזה מקשה על התלמיד להבין ולהפנים את חומר הלימוד.

עמרם מצנע: על-פי איזה ספר אתם מלמדים בפועל היום?

<מחמד בוויראת: בפועל, על-פי הספר הישן "להיות אזרחים בישראל" משנת 2003.

<מחמד בוויראת: ולפני שבועיים קיבלנו גם את החוברת הזאת, 16 פרקים שתורגמו לשפה הערבית.

עמרם מצנע: וזה הספר המדובר?

<מחמד בוויראת: כן.

<מחמד בוויראת: את החומר הזה התלמידים ראו רק לפני שבועיים, והם אמורים להיבחן בבחינת הבגרות הקרובה במועד קיץ.

עמרם מצנע: דרך אגב, אני מצטער על הבורות, אזרחות זה מקצוע חובה?

<קריאות: כן.

עמרם מצנע: של יחידה אחת?

<קריאות: שתי יחידות לפחות.

<מחמד בוויראת: שתי יחידות הכוללות מטלת ביצוע.

<מחמד בוויראת: הבקשה שלנו היא לא לחייב את התלמידים בחומרים שבפרקים החדשים בבחינת הבגרות במועד קיץ, ועל משרד החינוך להחזיר את הפרקים כדי שיעברו עריכה לשונית בצורה המתאימה לתלמיד ולמורה.

<מחמד בוויראת: אנחנו המורים, כשקראנו את החומר לא הצלחנו להבין אותו.

<מחמד בוויראת: נאלצנו לקרוא אותו בשפה העברית ואז התחלנו להפנים את החומר.

מוחמד ברכה: אסור שהספר ייקרא "ספר מאושר" אם הוא קיים רק בעברית.

מוחמד ברכה: אני חושב שצריך למחוק את המושג "ספר מאושר".

מוחמד ברכה: אם אותו חומר ואותה בחינה קיימים גם בעברית וגם בערבית, וברגע שיוצא הספר בעברית הוא מאושר – אז זה לא מאושר עד שיהיה תרגום בערבית.

<מחמד בוויראת: רציתי להוסיף משפט אחד ולתת כדוגמה שאלה שהיתה בפרק בנושא מגילת העצמאות.

<מחמד בוויראת: השאלה היא: מה הן ההצדקות במגילת העצמאות להקמת מדינת לאום יהודית בארץ ישראל?

<מחמד בוויראת: התרגום לשפה הערבית הוא: (אומר דברים בשפה הערבית).

<מחמד בוויראת: זה תרגום בכלל לא נכון.

עמרם מצנע: תן לנו עכשיו תרגום חוזר.

עמרם מצנע: לגבי האורך, הבנתי.

<קריאות: - - -

חנין זועבי: על זכות ההגדרה העצמית של היהודים – זו הכותרת.

<מחמד בוויראת: גם במגילת העצמאות נכתב שהמדינה מוגדרת כמדינה יהודית ודמוקרטית.

<מחמד בוויראת: ובפרקים החדשים, כתוב: "כפי שלמדנו בחומר הלימוד, המדינה מוגדרת כמדינת לאום יהודית", ואין דמוקרטיה.

<מחמד בוויראת: לפי הפרקים החדשים עדיין אין התייחסות לנרטיב הערבי לעומת החומר הישן.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: אני אשמע את מוחמד חיאדרה, ואחר-כך נשמע את משרד החינוך.

<מוחמד חיאדרה: מוחמד חיאדרה, יושב-ראש ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי שהוקמה בשנת 1984.

<מוחמד חיאדרה: תפקידנו לעקוב אחרי מה שהולך במשרד החינוך, להעיר ולהציע, ואנחנו מוכנים להיות שותפים.

<מוחמד חיאדרה: לגבי הנושא – לא איכנס לדברים הטכניים, אבל כתבנו מכתב ב-7 בפברואר לשר החינוך ולמנכ"לית וקיבלנו תשובה.

<מוחמד חיאדרה: התשובה המעודכנת של משרד החינוך היא: "התרגום לערבית של הפרקים הנכללים בחומר לבגרות במועד הקרוב נמצא החל מ-27.1.2013.

<מוחמד חיאדרה: " כלומר, התלמידים החלו את שנת הלימודים בספטמבר, ורק ב-27.1.2013 הופיע החומר באתר משרד החינוך.

עמרם מצנע: שישה פרקים?

<מוחמד חיאדרה: כן, שישה פרקים.

<מוחמד חיאדרה: עשינו צעד לחץ – "כמהלך מיוחד שמיועד לסייע לתלמידי המגזר הערבי אנו מתעתדים להפיק ולהדפיס פרקים מעודכנים אלו בחוברות מיוחדות על-מנת שיגיעו לבתי-הספר ויחולקו חינם.

<מוחמד חיאדרה: " – זו מתנה גדולה.

<מוחמד חיאדרה: אם אני לא טועה, הן חולקו במרץ.

<מוחמד חיאדרה: באפריל ובמאי יש בחינות מתכונת ויש עוד בחינות בגרות, וזו דילמה אם להגיש את התלמידים.

<מוחמד חיאדרה: גם ההצעה שלא לגשת בפרקים האלה, אז מה עם שמונת הפרקים שהשביתו?

<מוחמד חיאדרה: אתה יכול ללמד אותם?

<מוחמד חיאדרה: לא.

<מוחמד חיאדרה: זו לא הבעיה.

<מוחמד חיאדרה: אלה דברים טכניים וזה בא בגלל שמשרד החינוך מתעלם ממגזר שלם, 20% תלמידים ערביים ותושבי ישראל.

<מוחמד חיאדרה: ומשתפים רק מפקח פה, מנהל פה, ואני אומר לאלה שהם לא כל-כך מעזים, סליחה, שהם אנשי החצר.

<מוחמד חיאדרה: כך אני קורא להם.

<מוחמד חיאדרה: יש לנו גם השגות והרבה הערות על התוכן.

<מוחמד חיאדרה: לא רק על הפרקטיקה, להגיש או להקל.

<מוחמד חיאדרה: גם אני נגד הקלות.

<מוחמד חיאדרה: שימשתי במשך 33 שנים כמנהל תיכון של 1,200 תלמידים ו-85 מורים.

עמרם מצנע: איפה?

<מוחמד חיאדרה: בסכנין.

<מוחמד חיאדרה: עכשיו אני מורה בגמלאות.

מסעוד גנאים: הוא מורה שלי.

עמרם מצנע: הוא אשם?

מוחמד ברכה: הוא אשם, הוא אשם.

מסעוד גנאים: הוא אשם, נכון.

<מוחמד חיאדרה: יש לנו גם השגות.

<מוחמד חיאדרה: מדברים היום על הדרת נשים, ואני חושב שיש גם הדרת ערבים.

<מוחמד חיאדרה: לא משתפים אותנו לא במועצה הפדגוגית ולא בתוכניות הלימודים.

<מוחמד חיאדרה: הספר שדיברו עליו החברים, 14 חברים שהכינו את התוכנית וביניהם סעיד ברגותי שהוא מפקח על מקצוע האזרחות וההיסטוריה - - -

<קריאות: אין.

<קריאות: אין מפמ"ר אזרחות.

<קריאות: אין מפקח.

<מוחמד חיאדרה: אני מדבר על שנות ה-90.

<מוחמד חיאדרה: למדתי גם היסטוריה אז אני עוקב אחרי הכרונולוגיה.

<מוחמד חיאדרה: אז הוא היה מפקח - - - יש לנו שתי בקשות.

<מוחמד חיאדרה: ועדת המעקב לחינוך היא ועדה חינוכית, הייצוג שלה מקצועי, ועל כן הקמנו את המועצה הפדגוגית לחינוך שלנו.

<מוחמד חיאדרה: ואנחנו לא רק ממתינים שתהיה פעולה ונגיב עליה.

<מוחמד חיאדרה: לקחנו את תוכניות הלימודים, ויש לנו עכשיו מוכן ואני מוכן לשלוח לך וגם לשר החינוך, ניתוח תוכנית הלימודים בארבעה מקצועות לא במועדים: ערבית, אזרחות, היסטוריה וגיאוגרפיה.

<מוחמד חיאדרה: אנשי מקצוע ששילמנו להם, אנשי אקדמיה ידועים בסקטור שלנו, וברוך השם יש לנו הרבה אקדמאים שהם גם מומחים ויכולים לתרום, והם הכינו את ניתוח התוכנית.

<מוחמד חיאדרה: אין לנו תרגום בעברית, נתרגם ונשלח.

<מוחמד חיאדרה: שלחנו גם מכתב ברכה לשי פירון, אני מכיר אותו אישית, מקווים שיתחיל שינוי, וביקשנו לשבת ישיבת עבודה.

<מוחמד חיאדרה: בישיבה הזאת, אם תתקיים ואני מקווה שתתקיים, נשים לפניו על השולחן את הניתוח שלנו, את ההמלצות שלנו, ונבקש שיהיו ועדות משותפות – לא רק אנחנו, אלא עם משרד החינוך, עם האקדמאים שלנו, עם האנשים שהכינו את הניתוח ועם המורים – שיהיו תוכניות מוסכמות ומתאימות למשרד החינוך וגם לייחודיות המגזר שלנו.

עמרם מצנע: תודה רבה.

עמרם מצנע: משרד החינוך – מי מכם מדבר?

<עבדאללה חטיב: אני עבדאללה חטיב, מנהל אגף חינוך במגזר הערבי, ואתחיל בהצגת הדברים.

<עבדאללה חטיב: אלירז קראוס היא ראש אשכול חברה ורוח וממלאת מקום המפמ"ר, וברלנטי אלחאג' היא גם מפקחת תוכניות ותכנים באותו תחום למגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה שהוצגה כאן הן על-ידי חברי הכנסת הערביים והן על-ידי המשרד הגיעה לשולחנם של השר, של המנכ"לית ושל יושב-ראש המזכירות הפדגוגית, ועמדת המשרד ברורה מאוד.

עמרם מצנע: הוועדה לא הולכת לעסוק כרגע בתכנים ובשגיאות הטכניות התרגומיות.

עמרם מצנע: מעניינת אותי השאלה הקונקרטית: מתי הועמד הספר הזה לרשות בתי-הספר, והאם אפשר ונכון לעמוד עליו לבחינה בחודשים הקרובים?

עמרם מצנע: זו השאלה המרכזית.

<עבדאללה חטיב: לכך אני רוצה להתייחס.

<עבדאללה חטיב: תוכנית הלימודים לאזרחות עודכנה ב-2011, היא לא תורגמה לשפה הערבית.

<עבדאללה חטיב: העברתי הנחיה, והיום תוכנית הלימודים תורגמה לשפה הערבית והיא נמצאת אצל עורך לשוני כי קיימת בעיה באיכות התרגום.

<עבדאללה חטיב: התרגום מבוצע על-ידי מומחים מהמגזר הערבי, ולמרות זאת יש בעיה בעריכה הלשונית.

<עבדאללה חטיב: ולכן, גם התוכנית המעודכנת באזרחות תפורסם בהקדם האפשרי - - -

ג'מאל זחאלקה: למה מוציאים ספר בלי עריכה לשונית?

עמרם מצנע: רגע, חבר הכנסת זחאלקה.

<עבדאללה חטיב: הספר פורסם לתלמידים מהמגזר היהודי בתחילת שנת הלימודים.

<עבדאללה חטיב: נדרשה תקופה של כאר

<עבדאללה חטיב: בעה חודשים על-מנת לתרגם את הפרקים החדשים, ומדובר בשישה פרקים.

<עבדאללה חטיב: הספר שקיים מאז ומתמיד ומפורסם על-ידי המשרד הוא הספר "להיות אזרחים במדינת ישראל".

<עבדאללה חטיב: לקחו ממנו שישה פרקים, ניסו לשכתב ולעדכן אותם, אבל חלק מהחומרים שהעברנו במסגרת הערכּה החדשה נמצאים בספר הישן אלא שהם שוכתבו בצורה אחרת.

<עבדאללה חטיב: ארבעה מהפרקים החדשים קיימים בספר הישן, ונשארו עוד שני פרקים חדשים.

<עבדאללה חטיב: במהלך חודש ינואר פרסמנו את חומרי הלמידה לתלמידים ולמורים במגזר הערבי, ובכנסי המנהלים שנערכו עם המנהלים במגזר הערבי הפניתי את תשומת-לב כלל המנהלים לחומרי הלמידה שקיימים באתר המשרד, ודבר זה הובא גם לידיעת המורים.

<עבדאללה חטיב: אחרי כן הועלתה סוגיה שקיימת בעיה בעריכה הלשונית.

<עבדאללה חטיב: אמרתי שצריך לעשות עריכה לשונית לחומרי הלמידה שתורגמו לתלמידי המגזר הערבי, ואנחנו מדברים על ששת הפרקים החדשים.

<עבדאללה חטיב: בנוסף יזמתי מהלך בתיאום עם המנכ"לית, עם ראש אשכול רוח, וגם עם יושב-ראש המזכירות הפדגוגית – הפקנו 21,000 חוברות לכלל תלמידי המגזר הערבי, ועל-מנת שאותן חוברות יגיעו לתלמידים בזמן ושלא נתעכב בחלוקה, ביקשתי לשלוח את החומרים האלה למרכזי פסג"ה, וביקשתי מברלנטי ליצור קשר עם כל מנהלי בתי-הספר התיכונים במגזר הערבי, והיא ביקשה מהם שנציג שלהם יבוא למרכז פסג"ה ויקבל את חומרי הלמידה.

<קריאות: מתי זה היה?

<עבדאללה חטיב: זה היה בסוף מרץ, לפני פסח.

ג'מאל זחאלקה: בזמן החופשה?

<עבדאללה חטיב: בזמן החופשה.

ג'מאל זחאלקה: השאלה היא מתי הם הגיעו לידי התלמיד.

מוחמד ברכה: אם זה בסוף מרץ, זה כבר ברור.

עמרם מצנע: רגע, יש לי בקשה.

עמרם מצנע: אם יהיו לכם עוד שאלות, תשאלו אחר-כך.

עמרם מצנע: אתה אומר שההבדל בין הספר הישן לספר החדש הוא ששת הפרקים האלו?

עמרם מצנע: יתר הפרקים לא שונו?

<עבדאללה חטיב: רק ששת הפרקים האלו.

<עבדאללה חטיב: שאר הפרקים נשארו והתלמידים משתמשים בהם.

עמרם מצנע: דבר שני, בפועל הספרים נשלחו למרכזי פסג"ה בסוף מרץ?

<עבדאללה חטיב: בסוף מרץ.

מוחמד ברכה: במהלך החופשה.

<קריאות: החוברות.

עמרם מצנע: החוברות, כן.

עמרם מצנע: ששת הפרקים המתורגמים.

<עבדאללה חטיב: ששת הפרקים המתורגמים נמצאים גם באתר של המפמ"ר, בערבית, החל מסוף ינואר – תחילת פברואר, ושלחנו הודעות לכלל המורים שהחומרים נמצאים שם.

<עבדאללה חטיב: במסגרת ששת הפרקים האלה יש רק שני פרקים שהם פרקים חדשים.

<עבדאללה חטיב: שאר הפרקים שוכתבו.

<עבדאללה חטיב: עשיתי הרבה בדיקות על שני הפרקים האלה, קודם כל, מבחינת מכסת השעות שנדרשות על-מנת ללמד את שני הפרקים.

<עבדאללה חטיב: פרק אחד הוא בן ארבעה עמודים.

<עבדאללה חטיב: אנחנו לא מדברים על פרק בן 20 עמודים.

<עבדאללה חטיב: ופרק 4, בספר שנשלח לבתי הספר, "הצדקות להקמת המדינה", הוא בן חמישה עמודים בלבד.

<עבדאללה חטיב: אנחנו לא מדברים על מכסת שעות רבה, ולמרות זאת התלמידים במגזר הערבי קיבלו את המכסה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו צריכים להבין עוד דבר.

<עבדאללה חטיב: במסגרת התפקיד שמוטל על מורי האזרחות, המורה מקבל שעות הכנה לבחינות הבגרות בנוסף לשעות ייעודיות להוראת המקצוע.

<עבדאללה חטיב: כלומר, אם המורה לא מספיק, ויעיד פה חבר הכנסת מסעוד גנאים שגם הוא לימד בבית-ספר תיכון – גם המורים נדרשים לגלות אחריות כלפי התלמידים שלהם.

<קריאות: - - -

<עבדאללה חטיב: אני לא התערבתי במה שאמרתם.

<עבדאללה חטיב: אני לא בא להתווכח פה.

<עבדאללה חטיב: למרות כל מה שנאמר פה, העברנו ממסגרת תוכנית החומש שעות תגבור לכל בתי-הספר התיכונים הערביים.

<עבדאללה חטיב: לא תמצא בית-ספר תיכון במגזר הערבי שלא קיבל מכסת שעות תגבור מהחומש, על-מנת לתת מענה למקצועות שיש צורך לתת בהם תגבור.

<עבדאללה חטיב: בנוסף לכך, חוץ מהשעות שהועברו לכלל בתי-הספר הוספתי מכסה של 15 שעות, ובהתאם לגודל בית הספר קיבלו 50 בתי-ספר הגדולים תוספת של 30 שעות, וצריך לעבות את נושא שעות התגבור.

<עבדאללה חטיב: נתנו עוד שעות לנושא האזרחות.

<עבדאללה חטיב: היושב-ראש וחברי הכנסת, וגם המורים, אנחנו לא מדברים על הרבה חומר.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים בסך-הכול על שני פרקים שהם פרקים חדשים.

<עבדאללה חטיב: שאר הפרקים שוכתבו מחדש.

<עבדאללה חטיב: דחינו את הבחינה.

<עבדאללה חטיב: בדרך-כלל בחינת הבגרות באזרחות התקיימה במאי.

<עבדאללה חטיב: השנה, ובשל העובדה שתלמידי המגזר הערבי קיבלו את החומר באיחור, הבחינה תתקיים ב-4 ביולי.

<עבדאללה חטיב: ולכן אני לא מבין את הטענות של המורים.

<עבדאללה חטיב: ייתכן שהטענות של המורים במגזר הערבי קשורות לתכנים, ובזה אני מסכים עם חלק מהן.

<עבדאללה חטיב: אני לא בא לכאן על-מנת לעורר את המורים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: חלק מהטענות שלהם אנחנו אמורים לבדוק היטב ולתת להם גם מענה במסגרת תוכנית הלימודים המעודכנת, וממלאת מקום המפמ"ר וברלנטי יציגו את הדברים האלה.

<עבדאללה חטיב: אבל מבחינת הנתונים שהצגתי גם לך, גם לחברי הכנסת וגם ליושבים פה, הנתונים מראים שלא הכנסנו שישה פרקים חדשים.

<עבדאללה חטיב: מדובר בסך-הכול בשני פרקים, ואילו שאר הפרקים עודכנו וקיימים בספר הישן.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: ממשרד החינוך, עוד מישהי רוצה לדבר?

<אלירז קראוס: שמי אלירז קראוס, אני מנהלת את אגף חברה ורוח במזכירות הפדגוגית ומשמשת כרגע כממלאת מקום מפמ"ר אזרחות.

<אלירז קראוס: קודם כל, במקצוע האזרחות, בגלל הכניסה של החומרים מאוחר, בכל המגזרים אבל במגזר הערבי מאוחר עוד יותר, פורסם בחודש מרץ מיקוד מוקדם, הרבה לפני המיקוד הרגיל של בחינות הבגרות, גם על-מנת שהמורים יוכלו לתכנן ולהיערך להוראה לקראת ההיבחנות בתנאים טובים יותר.

מוחמד ברכה: איך אתם קוראים לספר "מאושר" כשהוא קיים רק בשפה אחת, וכשהוא צריך להילמד בשתי השפות ולהיבחן בשתי השפות?

מוחמד ברכה: המושג "מאושר" משמעותו להתייחס לערבים כעדים.

מוחמד ברכה: זה לא יכול להיות.

מוחמד ברכה: אני לא מבין את ההיגיון שלכם.

עמרם מצנע: חבר הכנסת ברכה, השאלה ברורה.

<אלירז קראוס: חבר הכנסת ברכה, השאלה ברורה.

<אלירז קראוס: זה נכון גם בעברית וגם בערבית.

<אלירז קראוס: הפרקים האלה הם פרקים מעדכנים שהתוקף שלהם כרגע הוא מהדורת ניסוי בשתי השפות.

<אלירז קראוס: התוכנית פורסמה כבר בקיץ 2011.

<אלירז קראוס: ברגע שידענו שהחומר הזה נכנס ליישום בשנת הלימודים התשע"ג, הנושא נכלל בהשתלמויות המורים, כולל במרכזי פסג"ה של המגזר הערבי, החל מתחילת שנת הלימודים.

<אלירז קראוס: בנוסף לזה, המדריכים להוראת האזרחות במגזר הערבי, ויש תשעה כאלו מתוך 30, הם מדריכים מקצועיים ורציניים מאוד.

עמרם מצנע: מה זה "תשעה מתוך 30"?

<אלירז קראוס: יש 30 מדריכים בסך-הכול ותשעה מתוכם מהמגזר הערבי.

<אלירז קראוס: הצוות הוא צוות חזק וטוב, התברכנו בו, והם אלה שריכזו את ההערות שקיבלנו על התרגום.

<אלירז קראוס: אנחנו מושיבים צוות שיתייחס אליהן אחת לאחת, ומה שצריך לקבל נקבל.

<אלירז קראוס: זה לברכה לנו, שהם יכולים לרכז את זה ושהדברים שלהם יישַמעו.

<אלירז קראוס: נוסף לזה, אנחנו כרגע בתהליך חיפוש אחר יועץ אקדמי ערבי על-מנת שייעץ לנו בהכנת הספר כולו, כי כל הספר נמצא כרגע בכתיבה מחדש.

<אלירז קראוס: אנחנו מתחילים בתהליך הזה עכשיו, לפני שתיגמר הכתיבה בעברית כדי למנוע אפילו פער של כמה חודשים, כדי לא לעמוד במצב הזה.

<אלירז קראוס: נוסף לזה, המדריכים שתיארתי מפיצים עכשיו למורים מצגות מסכמות, פדגוגיות ודידקטיות, לכל אחד מן הפרקים האלה.

<אלירז קראוס: בסופו של דבר, מדובר בשישה פרקים חדשים מתוך כ-30 פרקים.

<אלירז קראוס: אפשר היה לתכנן את ההוראה כך שלנושאים אלה מגיעים לקראת סוף תהליך ההוראה.

<אלירז קראוס: אני רוצה להוסיף על קודמי שמט"ח מקיים במספר מקצועות, על-פי בקשת השר, משדרים של תגבור לתלמידים לקראת בחינות הבגרות, והשנה נכנס מקצוע האזרחות.

<אלירז קראוס: כמות זהה של משדרי תגבור תהיה בעברית ובערבית, כך זה צריך להיות, כדי לתת עוד מענה לתלמידים סמוך יותר לבחינה כשהם רוצים לחזור על החומר.

<אלירז קראוס: הם גם יקבלו שאלות במתכונת הבגרות לתרגול וגם יקבלו סיכומים של הפרקים האלו, במיוחד אבל לא רק.

<אלירז קראוס: הניתוח שם הוא לגבי כל הקשיים שהיו במועדים קודמים בתוך המגזר, ואז מנסים לתת בתשדירים האלה מענה כולל אבל עם התמקדות בחומר חדש.

עמרם מצנע: גם את מצטרפת לאמירה שיש בעיות בתרגום, מבחינה תכנית ומבחינת שפה?

<אלירז קראוס: אל"ף, נתנו את התרגום לקריאה של מומחה וכשהתחילו להגיע השאלות מהמורים ומהמדריכים, לקחתי את אחד הפרקים, ביקשתי ממנו לקרוא את זה בעברית ובערבית ולומר לי אם לתלמידים תהיה הזדמנות שווה כשהם ניגשים על סמך הטקסט בערבית ועל סמך הטקסט בעברית, כי התלמיד ניגש רק עם הטקסט שלו.

<אלירז קראוס: התשובה היתה כן.

<אלירז קראוס: זה לא אומר שאנחנו לא צריכים לשפר את התרגום.

<אלירז קראוס: אבל הבעיה היא לא בתוכן.

<אלירז קראוס: לפעמים, כשאתה מתרגם - - -

עמרם מצנע: תרגום לא מתאים יכול לעשות שינוי בתוכן.

<קריאות: - - -

<אלירז קראוס: אבל התוכן כן נמצא בהלימה.

<אלירז קראוס: אם יש מקומות שצריך לשפר, בהחלט נשפר.

מוחמד ברכה: בניירות שיש לפני ספרתי 64 שגיאות.

מוחמד ברכה: אם זה כפי שאומר מר עבדאללה חטיב – פה שני עמודים ופה חמישה עמודים – 64 בעשרים עמודים זה קטסטרופה.

עמרם מצנע: כן, בבקשה.

<ברלנטי אלחאג': ברלנטי אלחאג', אני אחראית ומפקחת תוכניות לימודים במזכירות הפדגוגית.

<ברלנטי אלחאג': הייתי חלק מצוות שאחראי על התכנים של החוברת שהופקה כמהדורת ניסוי, החוברת בערבית, שמכילה שישה פרקים ושקודמי התייחסו אליה.

<ברלנטי אלחאג': אני רוצה לציין בפני כל הוועדה שחלק נכבד מהמורים היו אתי בקשר לאורך כל הדרך, שחלק ניכר מהם היו מעורבים גם בתהליך ההערות לגבי הפרקים האלה ולגבי המושגים והתכנים.

<ברלנטי אלחאג': וכמובן, אני אף פעם לא עוסקת לבד בתחום הזה, אלא שאנחנו עובדים ורוצים לשתף את המורים, וחלקם נמצאים באולם הזה.

<ברלנטי אלחאג': חשוב לציין שזו יוזמה מבורכת במיוחד לחיזוק נושא האזרחות, ויש לכך סוגיות אחרות שהן מעבר לרמת התכנים.

<ברלנטי אלחאג': אבל אם אני רוצה לציין את התכנים ברמת המושגים, אכן ששת הפרקים האלה נשלחו, לא למתרגם אחד, הם נשלחו למתרגם מומחה, קיבלנו חוות דעת לא רק ממורים אלא גם מאנשי אקדמיה שעובדים אתו, והיה ליווי מקצועי לאורך כל הדרך לגבי מומחיותו של המתרגם.

<ברלנטי אלחאג': הושמטו כמה משפטים מהתכנים, והם הושמטו בחשיבה משותפת של צוות שכלל גם מורים לאזרחות כי הם אינם מתאימים מבחינת הרמה התרבותית לתלמיד הערבי.

<ברלנטי אלחאג': למשל, הספר בעברית מתחיל באמירה של משוררים, של פסוקים מהדת – השמטנו את הפסוקים אלה והשמטנו כל משפט שאינו רלוונטי לתלמיד הערבי ושיכול לשבש את כל ההיבט הלשוני.

עמרם מצנע: שמתם במקומו משפטים - - -

<ברלנטי אלחאג': בחשיבה משותפת, איפה שמצאנו לנכון להוסיף במקום, הוספנו, לצד שירים בעברית התאמנו גם שירים בערבית, ושיתפתי חלק ניכר מהמורים בתהליך הזה.

<ברלנטי אלחאג': לא עסקתי בו לבד.

<ברלנטי אלחאג': מורים יכולים להעיד, וגם מדריכים היו שותפים לאורך כל הדרך.

<ברלנטי אלחאג': קיבלנו את ההערות, התייחסנו לכל הערה באופן ספציפי, והמהדורה הזאת היא מהדורה ניסויית, כלומר, יחולו בה שינויים לאורך כל הדרך.

ג'מאל זחאלקה: גם הבגרות ניסויית?

<ברלנטי אלחאג': הספר החדש יהיה מוכן באופן סופי בשנת הלימודים הבאה עלינו לשלום.

<ברלנטי אלחאג': אנחנו מסיימים את שאר הפרקים לכתיבה.

<ברלנטי אלחאג': וכמובן, זה יישלח לעריכת לשון בהתייעצות עם יועץ אקדמי שילווה אותנו לאורך כל התהליך.

<ברלנטי אלחאג': ההיבט הלשוני אכן נשלח.

<ברלנטי אלחאג': כמהדורה ניסויית רצינו לזרז את התהליך כי ראינו למול עינינו את התלמיד שצריך להיבחן בבחינת הבגרות.

<ברלנטי אלחאג': אכן, זה עבר עריכה לשונית חלקית, וכל הפרקים שיושלמו יעברו עריכה לשונית.

<ברלנטי אלחאג': חלק ניכר מהפרקים שנמצאים בחוברת, במהדורת הניסוי, כוללים 70% מהחומר שנמצא בספר הישן בערבית.

<ברלנטי אלחאג': זה לא חומר חדש, אלא חומר מעודכן.

<ברלנטי אלחאג': הוספנו כאן תרגולים, טקסטים עם שאלות חשיבה, סדר חשיבה בינוני וגבוה.

<ברלנטי אלחאג': זאת אומרת, ניסינו שהחוברת תהיה אינטראקטיבית, בין המורה לתלמיד.

ג'מאל זחאלקה: זה לא מוסיף, זה מבלבל.

ג'מאל זחאלקה: השיטה החדשנית כאילו – בסדר גמור, אנחנו רוצים לפתח חשיבה - - -

<ברלנטי אלחאג': זו לא שיטה חדשנית.

ג'מאל זחאלקה: בסדר, כאילו חדשנית לעומת החוברת הקודמת.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו בעד זה, אבל יעידו כאן אנשי פדגוגיה – גברת זיאד וגברת חמאתי הן מומחיות בנושא לימודים פדגוגיים דווקא במקצוע הזה – שמה שעשיתם, מה שאתם מגישים, זה בלתי אכיל לבני-אדם.

<ברלנטי אלחאג': אני אשלים משפט ואחרי זה יעירו כל המדריכים שאתם עבדתי.

<ברלנטי אלחאג': גם אני אשת פדגוגיה וגם לימדתי אזרחות, מדע המדינה - -

מסעוד גנאים: אינשאללה תהיי מפקחת.

<קריאה: בקרוב תהיי מפקחת.

עמרם מצנע: חברים.

<ברלנטי אלחאג': - - אז יש לי גם את החלק הפדגוגי-דידקטי.

<ברלנטי אלחאג': בתהליך ההטמעה שהשתתפתי בו לאחרונה עם חלק מהמדריכים המקצועיים הצגנו את החומרים שהציגה עמיתתי אלירז, מה שהיה קודם למה שמעודכן, בפני המורים.

<ברלנטי אלחאג': תהליך ההטמעה הוא אחד הדברים שיקל על המורים, אבל מבחינה אחרת ניקח את כל הדברים ואת כל התכנים האלה לכתיבת הפרקים שאנחנו עדיין כותבים ולשינויים שיחולו בהמשך.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: יש פה מישהו מהמדריכים?

ג'מאל זחאלקה: יש פה מישהי שהיתה מדריכה שש שנים.

ג'מאל זחאלקה: מדריכים לא יכולים לדבר.

ג'מאל זחאלקה: המדריכה לשעבר כן.

עמרם מצנע: לא, אני שואל על מדריכים של היום.

עמרם מצנע: אין פה?

<קריאה: אין.

מוחמד ברכה: את יכולה לאשר שיש טעויות בתרגום שהן מעבר לרמה הסבירה?

<ברלנטי אלחאג': לא.

<ברלנטי אלחאג': אני מודה ומתוודה שיש כאן, לא טעויות, אלא יש תרגום שהוא מילולי, מקצועי, במאה אחוז, ולפעמים יש גם תרגום שהוא פחות - - -

מוחמד ברכה: של רוח הדברים.

מסעוד גנאים: אבל התוצאה היא אחת, שהתלמידים ישלמו על זה.

<ברלנטי אלחאג': רוב התרגום מתאים לרוח הדברים, אבל כן היה צריך להעמיק בעריכה הלשונית ולהעמיק בניסוחים של כמה משפטים.

<ברלנטי אלחאג': ישבתי לא עם מורה אחד ולא עם שניים, מפברואר ועד עכשיו אני נפגשת עם צוותי מורים.

מוחמד ברכה: אני מאוד מתרשם מהעברית שלך, ולא שמעתי את הערבית שלך.

מוחמד ברכה: אם את קוראת את זה בערבית, זה נשמע לך סביר?

מוחמד ברכה: יש כאן משפטים שמתורגמים לערבית שנשמעים לך סבירים?

<ברלנטי אלחאג': תרשה לי להפתיע אותך, המשפטים בספר הזה הם בניסוח מוטעה וקשה יותר מהפרקים בחוברת הזאת.

<קריאה: אבל התוכן מטעה.

<קריאה: אלה טעויות ידועות מזמן.

עמרם מצנע: בסדר, כולם התרגלו לטעויות.

<ברלנטי אלחאג': אני ישבתי עם מורים מ-2001.

עמרם מצנע: אני רוצה לשמוע את יושב-ראש ועד ההורים, עורך-דין פואד סולטאני.

<פואד סולטאני: לא אוסיף על מה שאנשי המקצוע הביאו כאן, ואנחנו מאמינים למה שנאמר.

<פואד סולטאני: באנו לעמוד מקרוב על - - - ולהביע כמובן את דאגתנו שמאכילים את הילדים שלנו כל פעם באלפי טעויות.

<פואד סולטאני: השתתפתי פעם בדיון בוועדת החינוך כאשר עמותת התרבות הערבית הביאה מחקר לפיו נמצאות אלפי טעויות בספרי הלימוד בערבית, ואני לא יודע אם זה תוקן, גם מבחינת טעויות כתיבה וגם מבחינת המהות והתכנים, כפי ששמענו.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: יש פה מדריכה לשעבר?

עמרם מצנע: בבקשה.

<ניבאל חמאתי: קוראים לי חמאתי ניבאל, אני מורה לאזרחות בתיכון "הגליל" בנצרת.

<ניבאל חמאתי: אני מורה 22 שנים, ואני גם מרכזת את מקצוע האזרחות.

<ניבאל חמאתי: הייתי מדריכה שש שנים ויצאתי לצינון השנה.

<ניבאל חמאתי: אני מעריכה מאוד את כל הצוות של האזרחות.

<ניבאל חמאתי: נכון שיש לנו מדריכים ברמה מקצועית מצוינת, ואני גם מעריכה את ברלנטי ואת אלירז על כל המאמץ שלהן.

<ניבאל חמאתי: אבל למרות כל ההערכה שלי, כואב לי מאוד מה שקורה בשטח.

<ניבאל חמאתי: אני מורה ויש לי תלמידים, ובבית-הספר שלנו 1,200 תלמידים.

<ניבאל חמאתי: אני גם משתתפת בהשתלמויות עם מורים ועובדת עם מורים, ועבדנו על החומר הזה.

<ניבאל חמאתי: את 56 העמודים עם הטעויות אספנו מכל מרכזי פסג"ה בכל הארץ, מדרום עד צפון, ואספנו את הטעויות כי כואב לנו מה שקורה.

<ניבאל חמאתי: אנחנו רוצים אזרחות עם חשיבה.

<ניבאל חמאתי: אני לא אדבר עכשיו על טעויות, אתם תראו אותן ותלמדו אותן.

<ניבאל חמאתי: יעבדו על זה כפי שמבטיחים, ואני מאמינה למה שהם אמרו.

<ניבאל חמאתי: הם יודעים על הטעויות – נפגשנו עם גברת אלירז בטמרה, היה דיון סוער עם 50 מורים, והיא הבטיחה לנו שהיא תטפל בזה.

<קריאה: 80 מורים.

<ניבאל חמאתי: אנחנו מאמינים בה ובמשרד החינוך, אבל יש דברים שמשרד החינוך אולי לא מרגיש, שיש פה עתיד של תלמיד שהולך לבגרות ביולי.

<ניבאל חמאתי: אם אתם זוכרים, מר אדר כהן הודח בגלל טעויות בספר, נכון?

<ניבאל חמאתי: הודח מפמ"ר.

<קריאה: בספר שהיה.

<ניבאל חמאתי: בספר שהיה.

<ניבאל חמאתי: הגירה לא הגירה, כמה מילים, תפסו אותו, בסדר, יש טעויות - - -

<קריאה: לא רק זה, לא רק זה.

עמרם מצנע: רבותי, תנו לה לדבר.

עמרם מצנע: היא מציגה את עצמה יפה מאוד.

<ניבאל חמאתי: אני שמעתי את כולם ורוצה לדבר.

מסעוד גנאים: (אומר דברים בשפה הערבית).

<ניבאל חמאתי: אני בעד האמת ואני מדברת בשפה של התלמיד כי הנושא כואב לי.

<ניבאל חמאתי: עשיתי תואר שני גם באזרחות ועשיתי את המחקר שלי על לימודי האזרחות וההיסטוריה – איך הם משפיעים על זהות התלמיד הערבי, ואני ממשיכה עם זה לדוקטורט שלי כי זה הנושא שאני מגינה עליו.

<ניבאל חמאתי: מפריע לי שתלמיד צריך לקרוא ספר שלא עבר את כל התהליך, שיש בו טעויות, ואפילו קצת טעויות זה לא הוגן.

<ניבאל חמאתי: ומורה כמוני, עם כל הידע ועם כל התארים שלי, לא מצליחה להיכנס לכיתה ולהעביר את החומר.

<ניבאל חמאתי: תודה למר עבדאללה שנתן לנו, ברוח טובה, 15 שעות.

<ניבאל חמאתי: הוא רוצה לעזור לתלמידים ודואג למגזר הערבי, אבל זה לא יספיק לנו.

עמרם מצנע: אני רוצה, ברשותך, להבין.

עמרם מצנע: יש את הספר הישן, יש את הספר החדש - - -

<ניבאל חמאתי: לא, לא ספר חדש, ספר עם עדכונים - - -

<קריאות: נספחים חדשים.

<קריאות: מהדורה ניסיונית מורחבת.

<ניבאל חמאתי: אני אסביר לך, אדוני.

<ניבאל חמאתי: החומר הזה נמצא כל הזמן באינטרנט, יש לנו אתר אזרחות יפה מאוד ויש לנו חומרים.

<ניבאל חמאתי: המורים לאזרחות הם ברמה אינטליגנטית טובה מאוד, ואני מעידה, הם עוברים השתלמויות.

<ניבאל חמאתי: אבל בהשתלמויות שלנו לא הספקנו להיכנס לעומק - - -

עמרם מצנע: הצלחתי להבין שההבדל בין הספר הישן לחוברת החדשה הוא לא מהותי.

<ניבאל חמאתי: הוא הבדל מהותי, אדוני.

עמרם מצנע: ואם הוא מהותי אז יש שני פרקים שכל אחד מהם - - -

<קריאה: לא, לא, זה מהותי ועיקרי.

<קריאה: אלה הרבה נושאים עיקריים.

<ניבאל חמאתי: תן לי לסיים, בבקשה.

<ניבאל חמאתי: אני מאמינה שמבחן הבגרות כבר מוכן, ויש בסוף הספר כמה שאלות, ואני מאמינה ותכתוב את המלים שלי, שהשאלות לבגרות יהיו אותן שאלות כמו פה, שהתלמיד יצליח לענות ויגידו שלא היתה בעיה כי החומר נמסר.

<ניבאל חמאתי: בנינו עם אדר כהן והייתי חלק מהצוות, והגענו לרמת חשיבה הכי גבוהה של טיעונים – שאלה מספר 19 היא שאלה של טענה, ואנחנו עובדים על ניתוח טיעונים.

<ניבאל חמאתי: מקצוע האזרחות הצליח להגיע לרמה גבוהה מאוד של כל רמות החשיבה, ואפילו לחשיבה של טיעונים.

<ניבאל חמאתי: יש לנו את מטלת הביצוע, ועד עכשיו אני עם התלמידים שלי – טיעונים, איך בונים ואיך מציגים מאוד יפה.

<ניבאל חמאתי: אני רוצה לתת לתלמידים שלי שיביעו, שידונו, כי זה מקצוע האזרחות.

<ניבאל חמאתי: אבל איך יהיה לי זמן אחר-כך?

<ניבאל חמאתי: לזרוק להם את החומר הזה?

<ניבאל חמאתי: כשהתקשרו אלי מפסג"ה ואמרו, יש לך חומר חדש, הייתי אצל הבן שלי בחו"ל בחופשה של פסחא.

עמרם מצנע: מה המצב, נכון להיום, עם התלמידים שלך?

<ניבאל חמאתי: התלמידים לא למדו את הספר הזה.

<ניבאל חמאתי: יש להם עכשיו בגרות בכימיה, היום יש להם בגרות באנגלית.

<ניבאל חמאתי: אני לא יכולה לתת להם את החומר כפי שראוי לחומר החשוב הזה.

<ניבאל חמאתי: אני לא קוסם, אני מורה.

עמרם מצנע: ולספר הישן הם מוכנים?

<ניבאל חמאתי: כן, הם מוכנים.

<ניבאל חמאתי: עבדנו עם כל הבגרויות ועם כל המיומנויות החשיבה.

<ניבאל חמאתי: אני לא יכולה לעבוד כפי שראוי לתלמידי תיכון במדינת ישראל שהיא מדינה שנושא האזרחות חשוב לה מאוד.

<ניבאל חמאתי: חשוב לי שיבינו, שינתחו, שיגיעו לתשובה שלהם במקצועיות.

<ניבאל חמאתי: ככה אני צוחקת על התלמידים שלי.

<ניבאל חמאתי: אני לא רוצה שתלמיד רק יקיא את החומר בבגרות, זו לא המטרה של משרד החינוך.

<ניבאל חמאתי: הוא צריך להבין, להטמיע, לנתח, לחשוב על זה ולהביא את החומר.

<ניבאל חמאתי: אפילו אני כמדריכה וכמורה, ואני נותנת עכשיו השתלמויות בפסג"ה, לא מבינה את החומר טוב מאוד.

<ניבאל חמאתי: אני לא עבדתי על זה ואני לא מוכנה, אני איכשל.

<ניבאל חמאתי: הערה אחרונה אדוני, מקצוע האזרחות הוא מקצוע חובה, ואם התלמיד שלנו ישיג ציון 50 וייכשל בשאלה אחת מתוך השאלות החדשות האלה, הוא לא יהיה זכאי לבגרות.

<ניבאל חמאתי: קחו את זה בחשבון.

<ניבאל חמאתי: זה נושא חשוב מאוד, זה עתיד התלמיד שרוצה ללמוד באוניברסיטה.

<ניבאל חמאתי: אני לא רוצה לעשות הקלות בבגרות ולא כלום, אני רוצה להעריך את השאלה כראוי.

<ניבאל חמאתי: אני גם מעריכה בגרויות ואחראית על הערכות לבגרות, אני לא יכולה להרשות לעצמי להעריך שאלת בגרות, ולהעביר תלמיד שלא עבר ולא ענה כראוי.

עמרם מצנע: בסדר, הצגת את זה מצוין.

עמרם מצנע: איה בן-עמוס, בבקשה.

<איה בן-עמוס: רציתי להתייחס ממש בקצרה, אם אפשר.

<איה בן-עמוס: שמי איה בן-עמוס מ"קרן אברהם", רציתי רק לומר שחשוב שהוועדה תתייחס אולי בדברי הסיכום, מעבר לשאלה הקונקרטית על מה ייבחנו התלמידים ב-4 ביולי בבחינה הנוכחית, גם לעניין העקרוני של תרגום ספרי לימוד, כי תרגום חומרי הלימוד לערבית למערכת החינוך שלומדת בערבית הוא לא עניין של מותרות או של בחירה.

<איה בן-עמוס: הוא צריך להיות חובה יסודית וחלק מתהליך ברור של אישור הספר.

<איה בן-עמוס: ומקצוע האזרחות, באופן ספציפי, הוא עוד יותר חשוב מהבחינה הזאת, כי הוא אחד המקצועות הבודדים שנלמדים באותה צורה במערכת החינוך העברית והערבית, והמטרה שלו, בין היתר, צריכה לקדם חינוך לחיים משותפים והכרה של הקבוצות אחת את השנייה, והבנה עמוקה של סוגיות רוב ומיעוט.

<איה בן-עמוס: עצם העובדה שיש פער כזה בתרגום של ספר לימוד באזרחות הוא בפני עצמו שיעור לא חיובי במיוחד באזרחות ובדמוקרטיה לתלמידים.

עמרם מצנע: גם בספר אזרחות אחיד בחינוך הממלכתי, הממלכתי-דתי והחרדי.

<איה בן-עמוס: נכון, יש הרבה קשיים וברור שמקצוע האזרחות הוא המקום שבו אנחנו מנסים לייצר את המקום המכליל והאזרחי שמחבר את כל הקבוצות באוכלוסיה.

<איה בן-עמוס: אז חשוב להתייחס גם לנושא העקרוני, מעבר לנקודה הקונקרטית.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: ועד הורים ארצי, בתמציתיות ובבקשה לא לחזור על דברים שנאמרו כי נדמה לי שרוח הדברים מובנת למי שיש לו 12 שנות לימוד, כמוני.

<עלאא חאג': שלום לך, אני חאג' עלאא מוועד ארצי הורים במגזר הערבי.

<עלאא חאג': קודם כל, אפנה את הדברים שלי לנציגי משרד החינוך.

<עלאא חאג': אנו מעריכים את העבודה שנעשית ואת כל המאמצים שנעשו כדי להעביר את החומר בזמן הנכון.

<עלאא חאג': התוכנית החדשה עם התרגומים ועם כל הטעויות, אם זה בתוכן ואם זה מבחינה טכנית, הגיעה כולה אחרי חודש מרץ ונשארו רק חודשיים לבחינה ב-4 ביולי.

<עלאא חאג': אנו מבקשים מוועדת החינוך והתרבות לבטל או לדחות את החומר החדש מבחינת הבגרות למועד החדש, עד שכל התכנים יסודרו מבחינת כל הטעויות, כי התלמידים והילדים שלנו הם לא מבחן ניסוי.

<עלאא חאג': דבר שני, אנו מוכנים לכל מעורבות של אנשי מקצוע, וכל המדריכים ומורי מקצוע האזרחות רואים חומרה רבה בהעברת החומר החדש בשנה הזאת, התשע"ג.

עמרם מצנע: תודה רבה.

עמרם מצנע: סלחו לי שאני לא מבטא נכון את השם.

מוחמד ברכה: תן לי לעזור לך.

עמרם מצנע: תעזור לי, שלא אעליב מישהו.

מוחמד ברכה: חאולה קנאנבה.

מוחמד ברכה: את זה אתה בחיים לא יכול להגיד.

<חאולה קנאנבה: אני מורה לאזרחות, גם לחמש יחידות לימוד.

<חאולה קנאנבה: לא אוסיף על הבקשה לדחות את זה כנושא לימוד.

עמרם מצנע: התלמידים שלך מוכנים על החומר בספר הישן?

<חאולה קנאנבה: כן, לחומר בספר הישן.

<חאולה קנאנבה: כמורה, המטרה שלי מבחינה חינוכית היא לא להזריק לתלמיד חומר, ואני רואה כאן הזרקה של חומר.

<חאולה קנאנבה: היום בשאלות הבגרות יש שאלת עמדה.

<חאולה קנאנבה: שאלת עמדה היא כשמוצגת לתלמיד פיסקה מסוימת והוא צריך להביע את העמדה שלו, בעד או נגד.

<חאולה קנאנבה: איך אני אלמד את התלמיד להביע עמדה במקום שיש בו רק עמדה אחת?

<חאולה קנאנבה: זהו אחד הדברים החשובים בשאלות הבגרות.

<חאולה קנאנבה: מניסיוני בהוראת חמש יחידות לימוד בגרות באזרחות, ביחידה הרביעית והחמישית, בנושא הערבים אזרחי ישראל ובנושא מדיניות חברתית-כלכלית, בשני הספרים מוצגות שתי עמדות.

<חאולה קנאנבה: בנושא מדיניות חברתית-כלכלית מוצגת העמדה הליברלית מול העמדה הסוציולוגית, ואז התלמיד רואה את שתיהן, מבין את שני הביטויים ומגיע דרך חשיבה לעמדה שמתאימה לו.

<חאולה קנאנבה: זה תפקידי היום כמורה בכיתה, כי היום בלחיצת כפתור אחד במחשב התלמיד מוצא את כל החומר שהוא רוצה, וצריך לעבוד על תוכנית לימוד שתתאים למטרת ההוראה ולמטרת החינוך.

מסעוד גנאים: רק שאלה: בבגרות במועד חורף הילדים נבחנו באותו חומר?

<חאולה קנאנבה: בספר הישן.

מסעוד גנאים: בספר הישן, ולא בספר החדש?

<חאולה קנאנבה: כן.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: צוות משרד החינוך – בעקבות מה שאנחנו שומעים, וגם כי בסך הכול אתם מקבלים תשבחות מכולם ואני מתרשם שעשיתם פה עבודה מהירה, זריזה וקשה, ושאתם קשובים – למה לא לומר, חבר'ה, זה המצב, הבחינה היא על הספר הישן?

עמרם מצנע: יכול להיות שאין לכם סמכות לענות לי, אבל בכל זאת, מה נורא בזה?

עמרם מצנע: אם הסברתם לי שאין שינויים גדולים בסך-הכול, אז אני מניח שטיב השאלות הצפויות במבחן, בחלקו הגדול, הוא על הספר הישן.

<אלירז קראוס: אל"ף, מכל הדברים ששמענו כאן, צוות המורים של המגזר כן יכול להתמודד עם שישה פרקים, כפי שתיארנו את תהליך ההכנסה שלהם.

<אלירז קראוס: מה גם שבמיוחד בשניים מתוכם בעיקר נמצאים שינויים שדורשים היערכות אחרת מבחינה פדגוגית - - -

<ניבאל חמאתי: - - -

עמרם מצנע: סליחה, סליחה, הדברים הובנו, אני מבין - - -

<אלירז קראוס: חשוב לי מאוד לומר – כשניסחתי את השאלה למי שביקשנו ממנו לקרוא את העברית והערבית, שאלתי אם תהיה הזדמנות שווה לשני התלמידים להצליח בבחינה – אני גם הורה, אני מדברת אליכם גם כהורים – וההזדמנות הזו, בשלב הקריטי של תלמיד בסוף כיתה י"ב והכרטיס שהוא לוקח אתו לחיים, חשובה מאוד בעינינו.

<אלירז קראוס: ביקשנו גם מוועדת הבחינה לבדוק שהבחינה מנוסחת בערבית בהתאם למושגים ולדרך שבה כתוב הספר.

מוחמד ברכה: אז אחד אמר לך שזה נותן הזדמנות שווה, אבל אומרים לך פה שהתמונה היא לא כזאת.

מוחמד ברכה: אלה אנשים שבאים מהשטח.

<אלירז קראוס: הוועדה שמעה אותי ושמעה אותם, והוועדה יכולה להעריך את מה ששמעה.

עמרם מצנע: חברים, אפילו עניין לוח הזמנים – התלמיד דובר העברית קיבל את החוברת בינואר, לצורך העניין - - -

<קריאה: בדצמבר.

עמרם מצנע: אני אומר ינואר, נניח.

עמרם מצנע: ואילו פה החומר בסוף הגיע בערב פסח, קו נטוי, פסחא.

עמרם מצנע: אפילו העובדה הזו מקשה על המורים ועל התלמידים, ללא קשר כרגע לטעויות ולתכנים.

<אלירז קראוס: ולכן נעשתה כל ההיערכות לא למכור את החוברות כפי שנמכרו בסקטור היהודי, אלא לחלק אותן, להוסיף שעות בנוסף לשעות התגבור הרגילות לבגרויות, ולהפיץ את המערכים.

<אלירז קראוס: המערכת נערכה ללמידה בצורה הזאת.

<אלירז קראוס: הסקטור היהודי, דרך אגב, לימד לפי הפרקים האלה.

<אלירז קראוס: אתה לא יכול להגיד פתאום לתלמיד שלמד כל השנה בצורה מסוימת, עכשיו אני הופך לו את הכול בחזרה.

עמרם מצנע: שאלתי את שתי המורות הבכירות והן אומרות שהילדים התכוננו על-פי הספר הישן.

<אלירז קראוס: אין כוונה לתת בחינה קלה, אבל כמו שאלת העמדה שאתן מתארות, כאשר מכניסים חומר חדש או דרך מענה חדשה, תמיד עושים את זה בהדרגה.

<אלירז קראוס: וגם כאן, ההתחשבות בבחינה תהיה לא בשביל להקל, אלא כי לכולם זה חומר חדש השנה, ולכן נאפשר בחינה שכולם יוכלו להתמודד אתה, מתוך התחשבות בכך שזה חומר חדש.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: אני שואל שאלה ברורה וממוקדת מאוד: מה הקושי לומר שבמגזר הערבי הבחינה תתבסס על הספר הישן?

<עבדאללה חטיב: קודם כל, השאלון כבר כתוב, הוא נמצא במדפיס הממשלתי והוא כבר ערוך.

<עבדאללה חטיב: דבר שני, אני מאוד מכבד את המורים ואת העמדות שלהם, ומחר יש לי מפגש עם מנהלים במגזר הערבי על-מנת לשאול אותם בנושא הבגרות.

<עבדאללה חטיב: לא ראיתי שהמנהלים במגזר הערבי לקחו את זה בצורה קשה כמו המורים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: שאלתי את המנהלים ויש לי מפגש מחר עם כלל המנהלים - - -

<קריאות: - - -

עמרם מצנע: תסלחו לי, אפילו בכיתת הלימוד אתם דורשים מהתלמידים סבלנות, וגם כשמשהו מרגיז.

עמרם מצנע: אנחנו לא מקיימים את הדיון מחדש.

<קריאות: - - -

<עבדאללה חטיב: לאור העובדות והנתונים שהצגנו פה על כך שמדובר רק בשני פרקים קטנים וחדשים - - -

<קריאה: זה שישה פרקים.

<עבדאללה חטיב: שישה פרקים מעודכנים ושניים חדשים.

<עבדאללה חטיב: אני לא רואה מקום שהתלמידים במגזר הערבי ייבחנו בשאלון שהוא שונה מהשאלון שנבחנים בו תלמידי מערכת החינוך.

עמרם מצנע: סיימנו את הדיון.

עמרם מצנע: לחברי הכנסת עוד זכות למשפט אחד או שניים, ואנחנו מסכמים.

שמעון אוחיון: אהבתי את הדיון, לא כל-כך את הצד הקונקרטי, ודווקא התרשמתי במיוחד ממה ששמעתי - - -

מוחמד ברכה: שמעתי אותך פעמיים היום אוהב את הדיון.

מוחמד ברכה: גם בוועדה לענייני ביקורת המדינה אהבת את הדיון וגם כאן אתה אוהב את הדיון.

ג'מאל זחאלקה: אוהב דיונים, בסדר, למה לא?

שמעון אוחיון: ועכשיו תשמע אותי אומר: חאולה קנאנבה.

מוחמד ברכה: כל הכבוד.

ג'מאל זחאלקה: יופי, עברת.

שמעון אוחיון: התפלאתי למה חשבת שקשה בעניין הזה.

מוחמד ברכה: אוחיון יכול, מצנע לא.

שמעון אוחיון: הדיון שהעליתם הוא ראוי והוא קיים בכל תחום דעת, לאו דווקא בנושא האזרחות.

שמעון אוחיון: ולגופו של עניין, הוא צריך להתקיים.

שמעון אוחיון: בירור השאלות הללו, להכשיר ולתת ולהקנות מיומנויות דיון והעלאת טיעונים – היה מרשים מאוד לשמוע אתכם, ומקומו בכל מקצוע.

שמעון אוחיון: נתקלנו כאן בבעיה שהיא בעיקרה טכנית-קונקרטית, והתרשמנו שמערכת החינוך אכן נערכה.

שמעון אוחיון: בתחום האקדמי זהו הוויכוח – התרגום הוא לא תרגום שווה בכל מקרה.

שמעון אוחיון: תמיד יש בעיות.

שמעון אוחיון: אגב, המילה "תרגום" משמעה לפרש.

<סועאד אגבארייה: לא, תרגום זה אחד על אחד.

עמרם מצנע: אין אחד על אחד אף פעם, אבל צריך להיות נאמן.

<סועאד אגבארייה: נאמן למקור.

שמעון אוחיון: נאמן לעיקרון.

שמעון אוחיון: יש בעיה בקטע הזה.

<סועאד אגבארייה: לא נאמן לעיקרון, נאמן למקור.

שמעון אוחיון: מערכת החינוך אכן צריכה להיות קשובה לכל הטיעונים והתרשמתי שהיא עשתה כמיטב יכולתה, בוודאי לא במאת האחוזים.

שמעון אוחיון: רשמתי את כל הנקודות - - -

<ניבאל חמאתי: זו לא בעיה חדשה.

<ניבאל חמאתי: יש פער בציונים בין המגזר הערבי והמגזר היהודי.

שמעון אוחיון: אם אפשר היה, כפי שניסית להתערב, אדוני היושב-ראש – אבל זה עדיין בתחום סמכותה של המערכת, ואוי ואבוי לנו אם כל מקצוע יבוא אלינו לוועדת החינוך.

עמרם מצנע: תודה רבה.

עמרם מצנע: מישהו מחברי הכנסת רוצה להוסיף עוד משהו?

מסעוד גנאים: אני מבקש שהוועדה תפנה למשרד החינוך בעניין הנספחים והדברים החדשים שיש בהם בעיות בתרגום – כי מתוך כל מה ששמענו, זו מהדורה ניסויית ואי אפשר לעשות מהתלמידים שדה ניסויים ובסוף הם ישלמו, אם בציונים ואם בדברים אחרים – ומסקנת הוועדה תהיה שאנחנו קוראים למשרד החינוך לבחון מחדש את כל עניין הבחינה בדברים החדשים.

מסעוד גנאים: וצריך דיון מחדש, דיון אחר, על התוכן במקצוע האזרחות משום שאני חושב שזהו החשוב.

ג'מאל זחאלקה: קודם כל, אני תומך בגישה לפנות לשר שתהיה בחינה במתכונת הישנה, ועד שדברים יוכנו, גם מבחינת שפה וגם מבחינת תוכן, שיהיו בתחום הסבירות.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך, החומר הזה לא סביר, אפילו לשיטתו של משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: הדבר השני, יש כאן עניין עקרוני והוא פגיעה בשוויוניות.

ג'מאל זחאלקה: השאלה היא אם הבחינה תורגמה מעברית עם השגיאות גם – זו השאלה, אני לא יודע.

ג'מאל זחאלקה: אם יש תשובה, שייתנו לנו תשובה.

<קריאה: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבחינת הבגרות בחורף היתה טעות כזאת.

ג'מאל זחאלקה: יש כאן פרדוקס, אם הבחינה תורגמה מעברית, כלומר, התלמיד הערבי והתלמיד היהודי יישאלו אותן שאלות, וכאשר יש חוסר שוויוניות באפשרות ללמוד את החומר, ברור וה-common sense אומר שהתלמידים הערביים ישיגו ציונים נמוכים יותר.

ג'מאל זחאלקה: ממילא יש פערים בבגרויות, והבחינה הזאת תגדיל את הפער.

ג'מאל זחאלקה: בכל מקרה, כשהדבר יגיע לכתיבת הבחינה, התלמיד הערבי לא עומד במצב שוויוני לעומת התלמיד היהודי, וזה יגדיל את הפער באפשרות להגיע לאקדמיה.

ג'מאל זחאלקה: וזו פגיעה לא סבירה ולא נחוצה.

מוחמד ברכה: בתהליך ניסויי מותר להגיע למסקנות בתוך התהליך, ולא רק בסיומו.

מוחמד ברכה: לכן עצם ההגדרה שזהו תהליך ניסויי, מאפשרת לכם לגלות הבנה והקשבה.

מוחמד ברכה: אני מצטער מאוד על הטון בו השבתם, גם מר חטיב וגם ממלאת מקום המפמ"ר.

מוחמד ברכה: הדבר השני, פרק הזמן שניתן לתלמיד הערבי קצר בארבעה חודשים לעומת התלמיד היהודי, וזה בלתי סביר.

מוחמד ברכה: זה לא פוגע, זה שובר את עיקרון השוויון.

מוחמד ברכה: לכן אסכים לסיכום שיגיד יושב-ראש הוועדה, ואני חושב שיש לפנות למזכירות הפדגוגית שתעיין מחדש בכל האחריות, ותמשיך את ההתנהלות מה-4.7 כפי שזה היה, ואז יהיה לנו גם זמן.

מוחמד ברכה: אין מחלוקת שיש טעויות, אין מחלוקת שיש פרק זמן קצר יותר, ואין מחלוקת שיש כאן תהליך ניסויי.

מוחמד ברכה: לכן כל הדברים האלו מובילים למקום אחד – ב-4.7 תהיה המתכונת הישנה, וקחו את הזמן על-מנת לארגן את המתכונת החדשה.

עמרם מצנע: קודם כל, תודה לכל מי שהגיע.

עמרם מצנע: אני רוצה להגיד כמה דברים.

עמרם מצנע: האחד, תרגום הוא לא דבר טכני.

עמרם מצנע: מניסיוני כראש העיר חיפה, ואתם יודעים שבעיר חיפה כל השלטים כתובים גם בערבית, לא הצלחתי להגיע במשך עשר שנים להסכמה על התרגום.

עמרם מצנע: תמיד כשמישהו העיר לי, אמרתי, לכו תתקנו מיד, הבאתי מישהו שתיקן, וזה טכני, פשוט, ואין פה כמעט ויכוחים אידיאולוגיים.

עמרם מצנע: כמעט, גם שם יש.

עמרם מצנע: אבל תרגום הוא לא דבר טכני.

עמרם מצנע: תרגום, בסופו של דבר, צריך להשתמש בכללים הנקוטים בשפה כדי להביע את התוכן, ואני מניח שמדי פעם, מי שמתרגם באופן טכני מאוד, עושה שגיאות.

עמרם מצנע: אני מבין שיש הבנה ואני מתרשם מאוד מאנשי משרד החינוך שמופיעים פה בפנינו, שמנסים ומשתדלים, וקשורים עם השטח, ומודים בכך שהתהליך הוא ניסיוני ושיש בו גם טעויות טכניות, ואני מניח שיצטרכו להתייחס גם לנושאים תוכניים.

עמרם מצנע: אני שומע גם את השטח, בעיקר את שתי המורות שהתרשמתי מאוד מדבריהן, ואישית, אני חושב שתחום האזרחות הוא במידה רבה מאוד תמונת מראה לוויכוחים בתוך החברה הישראלית, ויכוחים סוערים ורגישים מאוד, לא רק בין המגזר היהודי לערבי, אלא גם בתוך המגזר היהודי.

עמרם מצנע: לא סתם הערתי קודם שאני מניח שספר אזרחות אחיד למגזר הממלכתי, למגזר הממלכתי-דתי, ולמגזר החרדי, זה מלחמת עולם.

עמרם מצנע: ולא במקרה, אני מניח, גם יש בשנה-שנתיים האחרונות התעסקות בשאלה איך מלמדים את האזרחות, מה נכון ומה לא נכון ללמד, וכל שר חינוך שמגיע מכניס משהו והאחר מוציא משהו.

עמרם מצנע: זו בהחלט מעבדה של הוויכוח בתוך החברה הישראלית, שלא הוכרע עדיין בשאלות הקשות מאוד.

עמרם מצנע: בשורה התחתונה, אני פונה למשרד החינוך והפנייה שלי היא לשר החינוך.

עמרם מצנע: נדמה לי שבמציאות הנוכחית נכון יותר יהיה למקד את הבחינה במגזר דוברי הערבית על בסיס הספר הישן.

עמרם מצנע: וכשמדברים על שוויון – בלי קשר לתרגום ולטעויות, עצם פרסום הספר בעיתוי מאוחר יותר – אם רוצים שוויון, אז את זה אפשר לתקן על-ידי כך שבבחינה יתחשבו, ישנו, יוסיפו נספח, אינני יודע מה.

עמרם מצנע: אפשר לעשות את זה.

עמרם מצנע: נדמה לי שנכון יהיה כלפי התלמידים והמורים, בלי קשר לוויכוח שאנחנו מתווכחים פה, לאפשר להם להיבחן במתכונת הישנה.

עמרם מצנע: ואני מקווה מאוד שלקראת השנה הבאה תעשו את מה שאתם אומרים שאתם מתכוונים לעשות כדי לעדכן, לבחון את הספר בשבע עיניים, להעביר אותו מסננות ככל האפשר, ולחנך את הילדים שלנו לאזרחות טובה.

עמרם מצנע: תודה רבה לכם.