ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 13, 2013-05-01 09:30

מירי רגב: בוקר טוב, אנחנו פותחים ישיבה רשמית של ועדת הפנים והגנת הסביבה, ישיבה ראשונה עם כבוד השר לביטחון פנים, חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ', ואנשי משרדו, מנכ"ל משרדו רותם.

מירי רגב: נמצאים פה גם חברי הכנסת.

מירי רגב: היום השר ייתן סקירה על פעילות משרדו ועל אותם נושאים שאנחנו כחברי ועדת הפנים נצטרך לסייע לו בהם.

מירי רגב: אני רוצה לפתוח ולומר שהשר מכהן קדנציה שנייה כשר לביטחון הפנים, זה כנראה בגלל שהוא עשה את התפקיד טוב.

יצחק אהרונוביץ': כנראה.

יצחק אהרונוביץ': השאירו אותי כיתה.

יצחק אהרונוביץ': ..

מירי רגב: השאירו כיתה, אבל לא בגלל שלא עשית את התפקיד טוב.

מירי רגב: אני חייבת לציין שאחד הנושאים המרכזיים שהוועדה תעסוק בהם יהיה סוגיית ביטחון הפנים של אזרחי המדינה.

מירי רגב: הוועדה אחראית אומנם על ארבעה משרדים מאוד גדולים, אבל אחד המשרדים המרכזיים מבחינתנו זה המשרד לביטחון הפנים.

מירי רגב: אזרחי המדינה רוצים וזכאים לחיות בכבוד במדינה הזאת, לא רק ברמת יכולת החיים שלהם מבחינה תקציבית אלא ברמת היכולת שלהם להסתובב ברחובות בכל שעה שהיא, להרגיש ביטחון, להרגיש שיש מי שמגן עליהם, להרגיש שכשהם מתקשרים לתחנת משטרה יש מי שעונה להם, להרגיש שהם מסוגלים במדינה שלהם להסתובב בכל מקום בלי שיאיימו על חייהם.

מירי רגב: אני חייבת להגיד שאני מתרשמת – גם מהקדנציה הקודמת וגם משיחתי עם השר – שהמשטרה עושה ככל שניתן כדי שאזרחי המדינה יחיו בביטחון במדינה הזאת ושירגישו שהמשטרה היא לא כמו פעם שהיו אומרים לנו – תיזהר, הנה שוטר – אלא היום המשטרה באה עם הפנים אל הקהילה, עם הפנים אל האזרח, כדי להגן על האזרח, בכל המגזרים – במגזר המיעוטים, במגזר היהודי – ואנחנו צריכים לעשות כל מה שניתן כדי לחזק את המשטרה.

מירי רגב: לשר יש נושאים שונים שהוא יציג פה – אני לא אפתח איתם – אבל אני כן רוצה להגיד במעמד הזה שיש לי כוונה להעלות את שכר השוטרים.

מירי רגב: אני יודעת שפעלנו לכך גם בקדנציה הקודמת.

מירי רגב: שוטר צריך לקבל תגמול עבור העבודה שלו.

מירי רגב: שוטר נמצא בין הפטיש לסדן.

מירי רגב: אם הוא עוצר מישהו, ומישהו מדבר אליו לא יפה, מקלל אותו או אפילו מרים עליו יד – הוא לא יכול להחזיר.

מירי רגב: אם הוא מחזיר, מה אומרים: תראו איך השוטר מתנהג.

מירי רגב: כולנו כבני אדם יודעים עד כמה השוטר צריך להיות מאופק כשיש מולו קבוצה של אנשים שמעליבים אותו, שפוגעים בו, והתפקיד שלנו זה להגן על האזרחים אבל גם להגן על השוטרים.

מירי רגב: כששוטר פועל לא כדין, הוא יעמוד לדין ויטפלו בו, אבל כששוטר נמצא מול אזרחים שפוגעים בו, מעליבים אותו, התפקיד שלנו כנבחרי הציבור זה להגן על השוטרים.

מירי רגב: אני מתכוונת בוועדה הזאת כמובן לבחון ולעשות כל מה שניתן כדי להגן על האזרחים, כדי להגן על ביטחונם, לפקח על משטרת ישראל, לפקח על המשרד לביטחון פנים, לפקח על השב"ס, לוודא שהאסירים מקבלים מה שמגיע להם, אבל עם זאת, גם לוודא שעובדי מדינה, יהיה להם את הכבוד הראוי להם.

מירי רגב: והכבוד הראוי להם זה בהתנהגות נכונה כלפיהם, וגם תגמול.

מירי רגב: כן, מה לעשות, בסוף הוא הולך לקנות במכולת כמו כל אזרח במדינת ישראל, והתפקיד שלנו זה לתגמל אותם.

מירי רגב: בעניין הזה אני בטוחה שאנחנו נעשה את זה ביחד, ואני רואה בך בוודאי שותף מלא למשימה הזאת.

מירי רגב: אנחנו נתחיל עם סקירת השר, לאחר מכן המנכ"ל – השר, תחליט מי ממשרדך מדבר – וכמובן נעבור לחברי כנסת שיירשמו לטובת הדיון.

מירי רגב: כבוד השר, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': בוקר טוב, גברתי היושבת-ראש, חברת הכנסת מירי רגב, אנחנו מכירים, ובאמת האמירה שלך היא אמירה חשובה מאוד, אני ארחיב על כך במספר מלים.

יצחק אהרונוביץ': ידידי חברי הכנסת שנמצאים פה, הוועדה היא חשובה, היא חשובה לי כשר.

יצחק אהרונוביץ': אני מכיר את המשרד כבר ארבע שנים וממשיך בקדנציה השנייה.

ג'מאל זחאלקה: יותר מארבע שנים.

ג'מאל זחאלקה: גם קודם.

יצחק אהרונוביץ': גם קודם.

יצחק אהרונוביץ': הייתי במשטרה.

יצחק אהרונוביץ': אני מכיר את עבודת הוועדה ואת עבודת הכנסת ובממשלה, ואני באמת אומר לך, היושבת-ראש, וחברי חברי הכנסת - אני צריך אתכם, גם לשמוע וגם להבין את הבעיות והמצוקות וכל הדברים שאתם מטבע הדברים תעלו, וזה בצדק גמור, לכן חובתנו גם להשיב – אני, המנכ"ל, הגופים שאני מופקד עליהם – וכמובן אני צריך אתכם גם שתבינו את המצוקות ואת הבעיות, אנחנו נמצאים במדינה לא פשוטה עם בעיות לא פשוטות, ואני אתייחס לכך בכמה מלים.

יצחק אהרונוביץ': אני אפתח בכמה נושאים שחשוב לי להדגיש אותם בפתח הדברים, לאחר מכן המנכ"ל ייתן סקירה על המשרד.

יצחק אהרונוביץ': אני גם ישבתי עם היושבת-ראש ושוחחנו בנפרד, אמרתי לה שחשוב לי מאוד שאתם כחברי ועדה תבואו תבקרו במשטרה, תבואו תבקרו בשירות בתי הסוהר, תבואו תבקרו בגופים שאני מופקד עליהם בתוך המשרד – ברשות הכבאות, שזה דבר חדש.

יצחק אהרונוביץ': שם באמת אפשר לשאול את כל השאלות, אנחנו נפתח כל מה שיש לנו, לא נסתיר, אנחנו רואים אתכם כשותפים לעשייה ואנחנו נצפה לשיתוף פעולה.

יצחק אהרונוביץ': אני מתרשם שבאמת אנחנו נקבל את כל הסיוע הנדרש, על-פי הצרכים.

יצחק אהרונוביץ': הנושא הראשון שפתחת בו, גברתי, הוא נושא השכר.

יצחק אהרונוביץ': אני אומר לך – נגעת בנקודה מאוד מאוד כאובה וחשובה.

יצחק אהרונוביץ': עשינו מהלך, אני אומר לך כבר – עשינו מהלך לשוטרים בתחילת דרכם.

יצחק אהרונוביץ': הם היו מקבלים משכורת של 4,500, 5,000 שקלים.

יצחק אהרונוביץ': התקדמנו, אנחנו כבר ב-6,500, ב-7,000 שקלים.

יצחק אהרונוביץ': זה משהו לשוטרים, אבל הפערים – גם מהממוצע במשק וגם עם גופים אחרים, גופי ביטחון – הפערים הם גדולים.

יצחק אהרונוביץ': יש עדיין מספר נושאים שצריך לטפל בהם, עם סגירות של אגף התקציבים והאוצר שהתחייבו.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו צמודים לצבא, צמודים לשב"כ, למוסד – הדברים האלה ידועים, המנכ"ל ירחיב גם בהמשך הסקירה אבל זהו נושא מאוד רגיש, מאוד חשוב להמשיך ולסייע לשוטרים בשכר, בתנאי השירות – לשוטרים, לסוהרים ולכבאים.

יצחק אהרונוביץ': אני רוצה להתחיל דווקא עם הנושא המרכזי.

יצחק אהרונוביץ': אני אומר את זה לחברי הוועדה, אני אומר את זה לאזרחי המדינה, קודם כול יש על מי לסמוך – גם על המשרד וגם על המשטרה כמערכת מובילה באכיפת החוק, אבל אני מאוד מוטרד.

יצחק אהרונוביץ': הבעיות הן כבדות, הגזירות הן בדרך, ואנחנו חייבים חייבים לחזק את שלטון החוק ואת תחושת הביטחון ברחובות.

יצחק אהרונוביץ': חייבים – אני אומר את זה - גם אם נוסיף עוד 100, עוד 500 שוטרים, משם לא תבוא הגאולה, חייבים פה לעשות מהלכים דרמטיים כפי שהדברים נעשים במדינות אחרות.

יצחק אהרונוביץ': יש מצוקות, יש רצונות.

יצחק אהרונוביץ': אומרים לי, הרווחה חשוב, אני אומר – חשוב; בריאות חשוב – חשוב, אבל הכול מתחיל בביטחון.

יצחק אהרונוביץ': הביטחון האישי של האזרח ברחוב, ברכב, כשהוא הולך לחוף הים או למועדונים או לסופרמרקט, או חסרי ישע, או אלימות בני נוער, או אלכוהול , או סמים – הכול-הכול – אני נותן פה מגוון רחב של נושאים.

יצחק אהרונוביץ': וחשוב לי מאוד, שאנחנו חייבים לשפר.

יצחק אהרונוביץ': נכון, התקדמנו – יש מהלכים, גם בתוך המשרד.

יצחק אהרונוביץ': נכנסנו לאגף האזרחי בפרויקטים של עיר ללא אלימות, אנחנו כבר נמצאים שם עם 120 ערים, זה פרויקט אדיר, פרויקט הדגל של המשרד.

יצחק אהרונוביץ': בשיטור העירוני אנחנו עם 17 רשויות – זה דבר דרמטי שאנחנו מדברים עליו, ואסור לנו להפסיק את זה.

יצחק אהרונוביץ': אסור לנו, כי אלה דברים שמחזקים.

יצחק אהרונוביץ': רק השיטור העירוני – החיבור הזה, לתת את המענה לבעיות האמיתיות של האזרח ברחוב, העבירות של איכות החיים, זה מה שמעניין את ראש העיר, זה מה שמעניין את האזרח בבית.

יצחק אהרונוביץ': זה שיש רצח, זה שיש אונס זה דבר חמור מאוד, וזה תפקיד המשטרה לפענח, אבל זה שיש בעיות – רעש ועצירה וצעקות מתחת לבית ומערכות הגברה, וכל מיני דברים שקשורים ביום-יום.

יצחק אהרונוביץ': הלכנו למהלך הזה, הקמנו את השיטור העירוני במצ'ינג של 50%-50% עם הרשויות, ואני אומר לך – בכל מקום שאני מגיע, ובטח תבואי ותראי את הדברים האלה בעין ותתרשמו בעין – זה הדבר המרכזי שיביא את השינוי הדרמטי, כשגם הרשות, עם הסמכויות שאני מקנה לפקחים וגם עם המשטרה שיהיו בפנים, זה יסגור לנו פערים נוספים, כאשר כרגע יש חוסר ברחובות.

יצחק אהרונוביץ': אלה מהלכים שאני מקיים בתוך המשרד ואנחנו חייבים להמשיך.

יצחק אהרונוביץ': עיר ללא אלימות, שיטור עירוני – חייבים להמשיך.

יצחק אהרונוביץ': לפני שלוש שנים דיברו על זה, אני זוכר עוד כשהייתי במשטרה – להקים את הרשות להגנת עדים, לתת ביטחון לעדים שפותחים, בעיקר על ארגוני פשיעה.

יצחק אהרונוביץ': בעיקר, אבל לא רק.

יצחק אהרונוביץ': יש לנו גם סחיטת דמי חסות או כל העבירות החמורות מאוד.

יצחק אהרונוביץ': העדים האלה צריכים להיות מוגנים – הם ובני ביתם.

יצחק אהרונוביץ': הרשות קמה, יש כבר עדים – חלקם בארץ, חלקם כבר הוצאנו החוצה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו כבר נמצאים בהחלפה של עדים עם מדינות בעולם, עם הסכמים – הרשות מקבלת את העדים עוד בתחילת העבודה ולא רק אחרי העדות עצמה.

יצחק אהרונוביץ': היו ניסיונות לפגוע בעדי הגנה כאלה שפתחו על ארגוני פשיעה.

יצחק אהרונוביץ': הרשות קמה, היא עובדת, וצריך לחזק אותה, וכבר עשרות עדים נמצאים בתוך הרשות.

יצחק אהרונוביץ': האנשים שבאים ופותחים על ארגוני פשיעה אומרים – אנחנו מוכנים לפתוח בתנאי שנהיה בתוך הרשות, שיגנו עליהם – עלינו, על המשפחות שלנו, בארץ או בחוץ-לארץ – אנחנו מוציאים אותם ודואגים להם גם שם.

יצחק אהרונוביץ': אלה הם דברים שלא היו קודם.

יצחק אהרונוביץ': אני ממשיך הלאה.

יצחק אהרונוביץ': הרפורמה הכי גדולה שהיתה בעשור האחרון זו רפורמת הכבאות.

יצחק אהרונוביץ': היה אסון נוראי בכרמל, אסון נוראי, וכמה דיברנו – ואני הייתי חבר בוועדת הפנים – כמה דיברנו, בואו נלך על רפורמה.

יצחק אהרונוביץ': הוועדים החזקים שישבו בכל איגוד ואיגוד, איגודי הערים, זה היה בלתי ניתן, וכל אחד משך לכיוון.

יצחק אהרונוביץ': אחרי אסון שקרה לנו, סוף סוף התרשתנו והיתה הזדמנות, העבירו את זה ממשרד הפנים למשרד לביטחון הפנים.

יצחק אהרונוביץ': הרמנו את זה – עבודה מצוינת שהיתה בלשכה המשפטית, עם אנשי המשרד, עם הרשות המקומית, עם ההסתדרות, עם כולם.

יצחק אהרונוביץ': יצאנו לרפורמה, הרפורמה יצאה לדרך כבר עוד מעט שנתיים, או שנה וחצי.

<אודי שלוי: החוק עבר ב-8 בפברואר.

יצחק אהרונוביץ': כבר שנה, מעל שנה?

<אודי שלוי: לא, לא.

<אודי שלוי: עכשיו.

<אודי שלוי: החוק עבר.

יצחק אהרונוביץ': סליחה.

יצחק אהרונוביץ': אבל אנחנו קיבלנו את זה – עוד מעט שנתיים – אחרי אסון הכרמל.

יצחק אהרונוביץ': מה שחשוב זה באמת כרגע מה שקורה בחוץ.

יצחק אהרונוביץ': אתם לא מרגישים את זה.

יצחק אהרונוביץ': אתמול הסתובבתי בשריפה ענקית שהיתה באזור בית שמש - ראיתי את החפ"ק האחוד, ראיתי את השליטה של מפקד המשטרה, הצבא, מד"א, כיבוי אש, פיקוד ושליטה – מפקדים רואים, שולטים, קשר אחוד בין כל הכוחות.

יצחק אהרונוביץ': מסוק משטרתי באוויר, עוד שישה מטוסים מורידים, הטייסת שהקמנו.

יצחק אהרונוביץ': וזה עובד.

יצחק אהרונוביץ': אלף שריפות ביום של אתמול, שלשום אלף שריפות, 4,000 שריפות מתחילת השרב.

יצחק אהרונוביץ': אתם לא מבינים על מה אנחנו מדברים.

ג'מאל זחאלקה: כמה אנשים שגרמו לשריפות נעצרו?

יצחק אהרונוביץ': אני לא יודע.

מירי רגב: הצתות, אתה מדבר.

ג'מאל זחאלקה: לא הצתות, אפילו ברשלנות.

יצחק אהרונוביץ': אתה צודק.

יצחק אהרונוביץ': אתה צודק.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שגרימת שריפה ברשלנות זו עבירה.

יצחק אהרונוביץ': מאה אחוז.

יצחק אהרונוביץ': אני לא יודע.

יצחק אהרונוביץ': יש כאלה שזה מתוך רשלנות, יש מתוך הצתות, יש כאלה גורמים בתוך הצבא שהדליקו.

יצחק אהרונוביץ': אימונים בצבא – אמרנו, ביקשנו בשבוע הזה לא להתאמן באש חיה – והם יורים באש חיה ויש לנו שריפות בכל מיני בסיסים.

יצחק אהרונוביץ': ביקשנו מהצבא דווקא בחום הזה לא להתאמן.

דוד צור: איפה?

דוד צור: במתקן אדם?

יצחק אהרונוביץ': גם במתקן אדם, אבל לא רק שם, יש עוד כמה בסיסים – גם בצפון.

מירי רגב: זה שיש יומיים ל"ג בעומר זה גם בעייתי, יומיים של שריפות.

יצחק אהרונוביץ': ושריפות של ל"ג בעומר ומדורות.

יצחק אהרונוביץ': ותראו את ההכנות – יש מדורה קטנה ואתם רואים פתאום מדורות, ארבעה מטרים גובה העצים שאוספים.

יצחק אהרונוביץ': ואנחנו מודיעים, וביקשנו לנקוט בכל כללי הזהירות, ושריפות מתפשטות, אבל מה שיותר חשוב – שאין נפגעים בחיי אדם.

יצחק אהרונוביץ': יש שריפות ויש נזק חמור מאוד.

יצחק אהרונוביץ': אבל אלה בדיוק אותם לוחמי אש שנמצאים יום-יום, שעה-שעה, ועובדים בלי שעון, ועליהם אנחנו צריכים לשמור, לטפל ולהמשיך לראות איך זה עובד.

יצחק אהרונוביץ': יש את סוגיית המסתננים.

יצחק אהרונוביץ': גברתי, הייתי שם אתמול.

יצחק אהרונוביץ': אני נמצא בסוף התהליך.

יצחק אהרונוביץ': זה תפקיד של המדינה, ואף אחד לא יברח מאחריות – בעיקר של משרד הפנים אבל גם השלטון המקומי ומשרד המשפטים ומשרד החוץ והמשרד לביטחון פנים, כולנו צריכים לראות מה עושים.

יצחק אהרונוביץ': יש לי את המספרים, כל שבוע נכנסים שניים-שלושה-ארבעה, זה הכול.

יצחק אהרונוביץ': אז קופצים מעל הגדר שלושה, זאת לא הבעיה.

יצחק אהרונוביץ': צריך למצוא את הפתרונות.

יצחק אהרונוביץ': אי-אפשר לחיות בתנאים קשים מאוד – מה שקורה בדרום תל-אביב, ראית את זה.

יצחק אהרונוביץ': אני הסתובבתי כבר כמה פעמים, המצב הוא בלתי נסבל.

יצחק אהרונוביץ': ויקרה שם אסון, זה רק עניין של זמן.

יצחק אהרונוביץ': זה אחד הנושאים.

יצחק אהרונוביץ': דיברתי עם שר הפנים, דיברתי עם שרת המשפטים, אני מאוד שמח שחברת הכנסת מירי רגב היתה שם, ראתה את זה, חברי הוועדה.

יצחק אהרונוביץ': צריך גם שם לטפל, אי-אפשר להשאיר את כל המצוקות שם.

יצחק אהרונוביץ': אלה נושאים שבאמת עומדים על הפרק.

יצחק אהרונוביץ': הנושא של בתי הסוהר – גם הביטחוניים, גם הפליליים – אנחנו כבר כמה שנים לא הקמנו בית סוהר.

יצחק אהרונוביץ': התנאים הם לא טובים.

יצחק אהרונוביץ': אומרים – אין תקציב, אין תקציב, אין תקציב.

יצחק אהרונוביץ': בית הסוהר האחרון שקיבלנו זה בית סוהר בדרום, אלה, שהיה מופרט וקיבלנו אותו אלינו.

יצחק אהרונוביץ': עשרות שנים לא בנו בתי כלא, ואנחנו מדברים על כך ומדברים על כך – ונכנסים לתקציב, ושוב אין כסף.

יצחק אהרונוביץ': לא טוב.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו צריכים להיות מדינה מתקדמת.

יצחק אהרונוביץ': יש עוד ועוד נושאים שאני יכול למנות, אני מעריך שגם המנכ"ל ידבר.

יצחק אהרונוביץ': מילה אחרונה.

יצחק אהרונוביץ': התקציב בפתח.

יצחק אהרונוביץ': אני שוחחתי עם שר האוצר, אמרתי לו – אני לא אתן שיקצצו במשרד לביטחון הפנים, כאמירה, וגם בכוונה.

יצחק אהרונוביץ': לא אתן, כי זו פגיעה בשלטון החוק, פגיעה באזרחים, פגיעה באלימות, בפשע, בשכרות – העברתי את החוק לאחרונה – בסמים, יש כל כך הרבה נושאים.

יצחק אהרונוביץ': ואי-אפשר.

יצחק אהרונוביץ': רוצים באמת לפגוע, אז יש מקומות, גם אמרתי לו איפה.

יצחק אהרונוביץ': חשוב לי לקבל את הסיוע, לקבל את העזרה התקציבית, שהתוכניות שיש לנו ברפורמה בכבאות – גם בשב"ס, גם במשטרה, גם במשרד – נמשיך בהן.

יצחק אהרונוביץ': אני שוב מודה לך, גברתי.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נאפשר למנכ"ל לסקור.

מירי רגב: תודה רבה לך, השר.

<רותם פלג: בוקר טוב לכולם, חברת הכנסת יושבת-ראש הוועדה, חברי הכנסת, כל המוזמנים.

<רותם פלג: אנחנו עשינו סקירה – בעיקר לחבר אתכם למהו המשרד לביטחון הפנים ומה הנושאים שהוא מטפל בהם, קצת לחבר אתכם לבעיות.

<רותם פלג: זה לא דיון שבו אנחנו חושבים שייפתרו כל בעיותינו או כל הסוגיות שאנחנו מטפלים בהן, אלא כדי שתתחברו לאותה מציאות שבה אנחנו חיים באופן יומיומי.

<רותם פלג: אלה תפקידיו של המשרד לביטחון פנים.

<רותם פלג: המשרד אמון על אכיפת החוק, ביטחון הנפש והרכוש, שמירת הסדר הציבורי, החזקת אסירים במשמורת בטוחה ונאותה, מניעת דליקות, מניעת אלימות ועבריינות בחברה הישראלית, מאבק בצריכת הסמים והאלכוהול – בעצם, על שלל יחידותיו.

<רותם פלג: אנחנו רואים שזוהי פריסה מאוד רחבה.

<רותם פלג: זה לא עוד משרד שמטפל בנושא אחד או בתחום אחד.

<רותם פלג: הוא משרד עם פריסה מאוד רחבה, וכמו שאני מאמין שגם השר עדכן אותך בשיחה שלכם, הכוונה היא להמשיך להתקדם הלאה מבחינת הסמכויות שהמשרד אמור לקבל בעתיד.

<רותם פלג: זהו משרד שונה בהתנהלות שלו ממשרדי ממשלה אחרים, בטח ובטח בארבע השנים האחרונות.

<רותם פלג: הוא לא משרד שמצמצם פעילות, הוא לא משרד שפעילות ממנו יוצאת החוצה או למשרדים אחרים.

<רותם פלג: הוא עובר מהלך הפוך – הוא עובר מהלך שמשימות אחרות, משימות ממשרדים אחרים, משימות נוספות, נכנסות למשרד לביטחון פנים והופכות להיות תחת אחריותנו.

<רותם פלג: אני אקח שתי דוגמאות שהן יותר משמעותיות – האחת זה הכבאות, שעברה אלינו ממשרד הפנים, והשנייה זה אגף כלי ירייה, שגם עבר אלינו ממשרד הפנים ובעצם מאותו רגע אנחנו אחראים על כל רישיונות הנשק שמסתובבים במדינה – לפקח, להנפיק את הרישיונות ולבצע את הבקרה אחר כך.

<רותם פלג: זה ארגז הכלים שאתו אנחנו מבצעים את המשימות שלנו – הגופים העיקריים של המשרד הם בראש ובראשונה משטרת ישראל, על כלל שוטריה; שירות בתי הסוהר; רשות הכבאות וההצלה – כמו שאמרנו, שעברה אלינו לא מזמן – והרשות להגנה על עדים.

<רותם פלג: גופי המניעה האזרחיים שלנו הם הרשות למלחמה בסמים, עיר ללא אלימות, ואגף "מצילה", שמטפלים בתחילת הצינור, בעצם אמורים למנוע מאותם אזרחים, מאותו נוער, להגיע בקצה התהליך אלינו.

<רותם פלג: גם אנחנו יודעים שאנחנו חיים בעולם של מגבלת משאבים, מגבלת תקציב – תמיד השמיכה קצרה – ולכן, דרך מדיניות השר החלטנו להתמקד בנושאים שהם המרכזיים.

<רותם פלג: החלטנו שאנחנו לא מתפרסים.

מירי רגב: האם זה לפי סדר עדיפות או כל הנושאים הם נושאים שמטפלים בהם במקביל?

<רותם פלג: כל הנושאים הם נושאים שמטפלים בהם במקביל, כי כמו שאמרנו – אנחנו מספר גופים שמאוגדים תחת משרד אחד, לכל גוף יש את המשימות העיקריות שלו והמשימות החשובות שלו.

<רותם פלג: אנחנו לא מתפרסים אלא באמת מנסים להתמקד באותן נקודות שזיהינו אותן כנקודות המרכזיות.

<רותם פלג: יש את כל הנושאים הרגילים של ביטחון אישי, פשיעה, אליהם מצטרף בשנים האחרונות גם נושא היערכות למצבי חירום.

<רותם פלג: אנחנו יודעים כולנו שהיום העורף הוא חזית שנייה, לפעמים אפילו חזית ראשונה בהרבה מקרים, אנחנו צריכים להיות ערוכים שם, והמשרד לביטחון פנים, בראש ובראשונה דרך המשטרה אבל גם דרך שירותי הכבאות, הוא החזית והוא צריך להיות ערוך לפעילות בעורף.

<רותם פלג: בעצם הוא נמצא שם ראשון וצריך לתת את המענה לאזרחי המדינה.

<רותם פלג: מעבר לכל הנושאים האלה, אנחנו כולנו מכירים את הבעיות הכלכליות שבהן אנחנו נמצאים ואותה שמיכה קצרה, ולכן שמנו בסדר עדיפות גבוה גם את נושא ההתייעלות במשרד לביטחון פנים.

<רותם פלג: אנחנו מבצעים לא מעט תוכניות שאמורות, ראשית, לחסוך כסף, שנית, להשתמש יותר נכון באמצעים שהממשלה מקצה לנו, וגם לחשוב קצת מחוץ לקופסה.

<רותם פלג: כמו שהזכיר השר, נושא השיטור העירוני – הרבה שנים דובר עליו בצורה כזאת או אחרת – הפעלנו אותו, הוא פועל כבר מעל שנתיים, הוא יגיע לשולחן שלכם לדיונים להארכת הוראת השעה בשבועות הקרובים, אני מעריך.

<רותם פלג: פה לקחנו וצירפנו אלינו את השלטון המקומי כעוד סוג של מכפיל כוח שאמור לשפר את התוצאות שלנו, ויש לנו עוד לא מעט תוכניות בכיוונים האלה, כשבעצם אנחנו מסתכלים על היכולת שלנו להתמודד בצורה קצת אחרת.

<רותם פלג: השקף הבא הוא קצת במספרים, מה נמצא תחתנו.

<רותם פלג: כמובן, הגוף הגדול ביותר הוא משטרת ישראל, עם כ-26,000 שוטרים ואנשי קבע ועוד שוטרי חובה בסביבות ה-3,000, אלפיים ומשהו שוטרים במשטרה, בפריסה ב-70 תחנות ברחבי הארץ.

<רותם פלג: שירות בתי הסוהר – כ-8,800 סוהרים, מטפל בכ-20,000 עצורים ואסורים, במגוון רחב של סוגים – אם זה מסתננים, אם זה ביטחוניים ואם זה פליליים – ומחוץ לבתי הסוהר אחראי על פיקוח ובקרה גם על עצורים באיזוק אלקטרוני וגם על עברייני מין מפוקחים; רשות הכבאות הארצית על כ-2,200 עובדים ברשות, מתוכם כ-1,700 לוחמי אש, וכמובן מערך מתנדבים מאוד רחב שהולך ומתרחב, כחלק ממדיניות השר.

<רותם פלג: ושוב, חלק מאותה אמירה או מאותה סיטואציה שבה אנחנו מתמודדים עם מצוקות תקציביות, אנחנו מחפשים פתרונות אחרים שחלק מהם זה גם הקמת יחידות מתנדבים.

תמר זנדברג: מה זה מפוקחים, חוץ מעברייני מין?

תמר זנדברג: יש עוד?

<רותם פלג: איזוק אלקטרוני.

תמר זנדברג: לא, אבל חוץ מעברייני מין יש עוד מפוקחים?

<רותם פלג: לא.

תמר זנדברג: כל המספר הזה אלה עברייני מין?

<קריאות: - - -

תמר זנדברג: המפוקחים, אני מבינה שזה עברייני מין ואיזוק אלקטרוני.

<רותם פלג: כן.

תמר זנדברג: כמה מתוכם זה עברייני מין?

תמר זנדברג: הרוב?

תמר זנדברג: לא ממש מספר מדויק אבל בערך.

דוד צור: 450–500?

דוד צור: 800?

<רותם פלג: ניתן לך את המספר המדויק, אני לא יודע להגיד.

<רותם פלג: זה לא רוב המספר.

<רותם פלג: במפוקחים שכחתי להזכיר, יש לנו את נושא עבודות השירות שגם נמצא בפנים.

<קריאה: זה העיקר אפילו.

<רותם פלג: כן, זה העיקר.

<רותם פלג: אם אנחנו מסתכלים על מה שקרה בקדנציה הקודמת, אנחנו מדברים על הרחבת תחומי הפעילות של המשרד בכלל, כמו שאמרנו – הקמת רשות הכבאות הארצית, בראש ובראשונה.

<רותם פלג: רק כדי לסבר את האוזן – אז אומרים, לקחת 24 איגודי ערים ולהעביר אותם לאחריות המדינה.

<רותם פלג: צריך להבין שזה מאה ומשהו תחנות כיבוי שפרוסות ברחבי הארץ, צריך לפרוס לכולן מערכות מחשוב, לקחת 2,000 עובדים, להעביר כל אחד באיגוד שלו, כל אחד עם הסכם השכר שלו, להעביר אותם לשירות המדינה, להעביר את כל ההתקשרויות שהיו לפני כן, את כל החוזים, לשירות המדינה, לשלם משכורות לאלפיים ומשהו אנשים – רק בצד הלוגיסטי מדובר במגה אירוע, אני חייב להגיד שגם הכנסת וגם כל משרדי הממשלה הרלוונטיים נרתמו כדי לסייע להעביר את האירוע הזה.

<רותם פלג: כמובן, יש עוד לא מעט מחלות ילדות.

<רותם פלג: בסך הכול, הרשות כרשות קיימת כחודשיים והדברים עוד לא סגורים עד הקצה אבל אנחנו שומרים כל הזמן שבצד המבצעי לא תהיה שום פגיעה ואנחנו מטפלים בכל הבעיות שעולות וצצות תוך כדי תנועה.

<רותם פלג: כפי שגם השר הזכיר, הקמנו את הרשות להגנה על עדים, שהפכה להיות מבצעית ב-2009 וכבר מטפלת בלא מעט עדים.

<רותם פלג: דרך הרשות כבר עברו עשרות עדים בשנים האחרונות.

<רותם פלג: הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול עברה למשרד לביטחון פנים, ואנחנו רואים בזה עוד שילוב של כוח ופריסה בשטח שנותן לנו עוד יכולת להשפיע.

<רותם פלג: אגף כלי ירייה, כמו שאמרנו – גם פה יש חיבור עם משטרת ישראל, שהיה גם קודם, ודרך המשרד לביטחון פנים ודרך זה ששני הגופים יושבים אצלנו, אנחנו מצליחים להביא לשירות יותר טוב ולטיפול יותר טוב בכל נושא כלי הנשק.

<רותם פלג: הקמת מינהלת לאכיפת דיני מקרקעין, אותה מינהלת שאמורה לתת את הצד האכיפתי במסגרת הטיפול בדרום.

ג'מאל זחאלקה: בשביל לעזור לאוכלוסייה הבדואית, להתפטר מהבתים שלהם.

ג'מאל זחאלקה: להרוס ככה.

ג'מאל זחאלקה: במקום שיהרסו בעצמם, אתם עוזרים להם.

ג'מאל זחאלקה: איזו מין יחידה זאת?

<רותם פלג: תפקידה של המינהלת הוא לתאם בין כל גופי האכיפה.

ג'מאל זחאלקה: מה, זה מחוץ להרי החושך?

ג'מאל זחאלקה: למה צריך יחידה מיוחדת לדבר הזה?

<רותם פלג: זו יחידת תיאום בין כל גופי האכיפה.

ג'מאל זחאלקה: תסביר לנו.

ג'מאל זחאלקה: כמה אנשים?

<רותם פלג: שבעה אנשים.

מירי רגב: תנו לו לסיים.

מירי רגב: זחאלקה, אתה רשום ראשון הדוברים.

ג'מאל זחאלקה: סליחה, גברתי.

ג'מאל זחאלקה: שבעה אנשים?

ג'מאל זחאלקה: מה היא עושה?

ג'מאל זחאלקה: איך אפשר לדעת מה סמכויותיה, מה היא עושה?

ג'מאל זחאלקה: כלומר, מה השקיפות הנדרשת בעניין הזה?

<רותם פלג: אפשר לקרוא את החלטת הממשלה, וכמו שאתה בוודאי יודע, החקיקה בנושא תגיע לשולחנכם כנראה בזמן הקרוב.

ג'מאל זחאלקה: אבל אתם כבר הקמתם אותה.

<רותם פלג: את גוף התיאום הקמנו.

ג'מאל זחאלקה: באיזה סמכות?

<רותם פלג: במסגרת החלטת ממשלה.

ג'מאל זחאלקה: אה, זו החלטת ממשלה.

<רותם פלג: כן.

ישראל חסון: כמה עדים הרשות כבר - - -

<רותם פלג: אני לא רוצה להיכנס למספר מדויק אבל זה מעל 20 עדים שעברו דרך הרשות.

ישראל חסון: בכמה שנים?

<רותם פלג: אמרתי, היא הפכה להיות מבצעית ב-2009.

ישראל חסון: מה התקציב שלה, דרך אגב?

<דני קריבו: 50 מיליון.

<רותם פלג: 50 מיליון שקלים.

ישראל חסון: לשנה.

<קריאה: לא.

ישראל חסון: כלומר, עד היום הוצאנו, בארבע-חמש שנים, 200 מיליון.

<רותם פלג: לא לא.

<רותם פלג: התקציב הלך וגדל מהקמת אותה מינהלת שמקימה, ועד המצב שהיא מבצעית.

ישראל חסון: כמה הוצאנו עד היום?

<רותם פלג: אנחנו יכולים לתת לך את המספר המדויק.

ישראל חסון: פלוס-מינוס.

<רותם פלג: אני לא רוצה לזרוק מספר.

<רותם פלג: אנחנו נעביר לכם את המספר המדויק.

<רותם פלג: מבחינת פריסת הפעילות של המשרד – ובזה אני אסיים – בעיר ללא אלימות גדלנו מפריסה בכ-13 ערים למעל 120 ערים במהלך 2013, שנגיע אליהן; שיטור עירוני – התחלנו מאפס, אותו פיילוט שהתחיל לפני כשנתיים, אנחנו נמצאים היום ב-17 רשויות מקומיות עם הצלחה יפה מאוד, כל הגורמים שנוגעים בדבר משבחים את הפרויקט הזה; רשות למלחמה בסמים – הגדלנו מפריסה ב-60 ערים לפריסה ב-100 ערים; פרויקט "מצילה" – פרוס ב-76 רשויות מקומיות.

<רותם פלג: בנוסף, הקמנו שלושה אורגנים – גופים אוטונומיים במשטרה שמטפלים בסוגיות שקשורות למגזר הערבי, שכבר פרוסים בשטח, עם עוד מתחם אחד בהקמה.

<רותם פלג: עד כאן.

מירי רגב: אם יש שאלות למנכ"ל, עד שהשר יגיע, בבקשה.

דוד צור: אני בא כרגע מדיון שהוא חשוב מאוד – הייתי מציע לך לשלוח אפילו חלק מהצוות שלך לשם – בנושא הבטיחות בדרכים.

דוד צור: היתה שם אמירה לגבי העברת הכספים, 65 מיליון שקלים שהרשות אמורה להעביר, שיש כוונה למעשה לא להעביר את זה כי זה גם מתקצב תקני קבע.

דוד צור: האם התקציב הזה הוא תקציב שנועד למשל לניידות, לאכיפה, ציוד, הדרכה וכן הלאה או שזה ממש מתקצב תקני קבע?

<רותם פלג: התקציב מתקצב גם וגם – גם ניידות, גם אמצעים וגם תקנים – ובכמויות לא קטנות.

<רותם פלג: יש כוונה של הרשות לבטיחות בדרכים לשנות את התמהיל של הכסף הזה, אנחנו מתנגדים לזה בתוקף, אנחנו חושבים שזה יפגע משמעותית בתפקוד של אגף התנועה וביכולת שלו לטפל בתאונות הדרכים.

<רותם פלג: אנחנו נתנגד לזה בכל הפורומים הרלוונטיים.

ישראל חסון: אם אתה מוכן להחזיר בבקשה את השקף שמדבר על סדר העדיפויות של השר.

ישראל חסון: איך אתה מודד כל סעיף פה?

ישראל חסון: איך אתה מודד ויכול לשתף אותי בזה, האם יש שיפור משמעותי ברמת הביטחון האישי, אם יש שיפור משמעותי בתחום של ההרתעה, בתחום הפשיעה, איך אתם מודדים את זה?

<רותם פלג: יש כמה דרכים.

<רותם פלג: אנחנו במשרד – בטח בשנים האחרונות, אבל אני חושב שמאז ומעולם – חסידים גדולים של מדידה בכלל.

ישראל חסון: על הכיפאק.

ישראל חסון: איך אתה מודד?

<רותם פלג: אנחנו משתדלים למדוד כל פעילות שאנחנו עושים.

<רותם פלג: השיטה למדוד היא ראשית בצד התשומות שאני משקיע בסוגיות האלה, ושנית, בסקרים, לבדוק את תחושות הציבור לגבי מה הוא מרגיש ברמת השטח.

ישראל חסון: ממתי יש לך סקר בתחושת הציבור בתחום הביטחון האישי או בתחום ההרתעה של הפשיעה?

ישראל חסון: איך אתה יכול להציג את זה?

<רותם פלג: ראשית, אם תבקשו – נבוא ונציג לכם מסודר את הפעילות שלנו בנושא המדידה והבדיקה של המשרד לביטחון פנים, על גופיו.

נחמן שי: זה נעשה באופן סדיר?

<רותם פלג: כן.

נחמן שי: כלומר, בתוך תוכנית העבודה?

<רותם פלג: ודאי.

<רותם פלג: בכל עבודת מטה וכל תוכנית שאנחנו מקדמים, אחת הסוגיות שאנחנו שמים עליהן דגש זה ההצלחה שלנו באותה תוכנית.

ישראל חסון: אתה יכול לשתף אותנו בתוצאות של הסקר האחרון בתחום הביטחון האישי?

<רותם פלג: אני לא אשלוף מספרים.

<רותם פלג: אתם תבקשו דיון – אנחנו נבוא ונציג.

ישראל חסון: לא, כללית.

<רותם פלג: אני אומר, תבקשו דיון – אנחנו נבוא להציג.

<רותם פלג: יש כל מיני.

<רותם פלג: יש את האמון שהציבור חש במשטרה, שאנחנו בו בעלייה.

<רותם פלג: אין ספק שזה עוד מדד שמראה את תחושת הביטחון של הציבור.

ישראל חסון: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה להמליץ בפנייך ולבקש – אם הוועדה יכולה לבקש שיוצג בפניה לא סקר אחד בתחום של הביטחון האישי אלא שלושת הסקרים האחרונים כדי לראות מה השאלות, לראות את כיוון ההתפתחות, לראות תשומות, לראות תפוקות.

ישראל חסון: אני רוצה לראות איך מודדים – מאוד מעניין אותי – את רמת ההרתעה המשטרתית של אכיפת החוק.

ישראל חסון: זה דבר שמאוד מעניין אותי, כי אתה כותב פה פשיעה מאורגנת.

ישראל חסון: יש מספיק פשיעה שהיא לא מאורגנת, ויושב לידך בן אדם שבמגזר שלו אני לא בטוח שהם מרגישים - - -

ג'מאל זחאלקה: היא מאורגנת מאוד במגזר הערבי.

ג'מאל זחאלקה: מאוד מאורגנת, הלוואי שהיא לא היתה מאורגנת.

ישראל חסון: יושב לידך ג'מאל, אני לא בטוח שהם מרגישים הרתעה, והזעקה מ-20% מהאוכלוסייה עולה לשמים בעניין הזה.

ישראל חסון: אני ממליץ בחום, ואני מבטיח לך לבוא להשתתף ולא לצאת באמצע.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: לגבי הביטחון האישי את הסקרים עושה המשטרה או המשרד לביטחון פנים?

<רותם פלג: יש גם סקרים שלנו וגם סקרים של המשטרה, אבל בכל מקרה, כל מה שיש לנו, אין לנו שום בעיה לבוא ולהציג לחברי הכנסת.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: האם יש עוד שאלה למנכ"ל?

ג'מאל זחאלקה: הבנתי שיש גופים סטטוטוריים או כמה עם איזושהי סמכות סטטוטורית, או גופים בתוך המשטרה, אבל המנכ"ל התייחס לשני ארגונים שקמו במיוחד למגזר הערבי, כשאני לא מבין מה זה, איזו מין חיה זאת, מה זה אורגן.

ג'מאל זחאלקה: איך זה בנוי, למה זה בנוי, מה היעילות שלו, מה הכוונה שלו, המטרה שלו?

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שהמטרה של האורגן היא ראויה – למגר את הפשיעה, יכול להיות שהמטרה של המינהלת בנגב היא פסולה – למרמר את חייהם של האזרחים הערבים הבדואים בנגב.

מירי רגב: בונים בנייה בלתי חוקית.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לדעת עכשיו על הגופים האלה – מהם, מה הגדרתם ואיך אפשר בכלל לראות אותם?

ג'מאל זחאלקה: כאיש ציבור, אני רוצה לדעת מה זה אורגן.

ג'מאל זחאלקה: מישהו פה יודע מה זה אורגן?

מירי רגב: אורגן זה גוף.

<קריאות: - - -

ג'מאל זחאלקה: אני יודע באנגלית – אני לא מדבר על השפה.

ג'מאל זחאלקה: יש תחנת משטרה ויש אורגן משטרתי.

ג'מאל זחאלקה: מה זה אורגן משטרתי, אני לא יודע.

נחמן שי: זה תחנה.

ג'מאל זחאלקה: זה לא תחנה.

נחמן שי: אם זה לא תחנה, זה גוף אחר משטרתי.

ג'מאל זחאלקה: בסדר, אז שיסביר לי מה זה הגוף.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה יודע, תסביר לי אתה.

<רותם פלג: אני אסביר.

ג'מאל זחאלקה: וכמה כאלה יש, כי זה חשוב מאוד.

<רותם פלג: אמרנו, יש שלושה שכבר פועלים ועוד אחד בשלבי הקמה באזור כרמיאל.

<רותם פלג: אותו אורגן הוא מיני-תחנה, יש בעצם את כל אמצעי המשטרה בתוך אותו גוף.

<רותם פלג: המטרה שלו בסוף היא לא להתפשט על כל משימות התחנה – שהן רחבות, רבות ומטפלות במגוון רחב של אוכלוסייה – אלא לתת את אותו שירות, אני מדבר על שירות לאוכלוסייה הערבית במתחמים בהם הקמנו את אותם אורגנים, כאשר הפעילות העיקרית היא כמובן לחימה בפשיעה.

<רותם פלג: זאת מטרתו של אותו אורגן, ולהגדיל את תחושת הביטחון בקרב המגזר, ואני חושב שבכל המקומות שבהם האורגנים האלה פועלים, הרשויות המקומיות עצמן וגם האזרחים חשים שיש עלייה בפעילות המשטרתית לטובת האזרח ועלייה בשביעות הרצון מפעילות המשטרה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לשאול את תושבי טירה אם הם מרגישים את זה.

רינה פרנקל: האם צריך גוף כפול?

ג'מאל זחאלקה: תושבי טירה מרגישים את זה?

<רותם פלג: אין אורגן בטירה, יש אורגן בטייבה.

<קריאה: - - -

<רותם פלג: סליחה.

<רותם פלג: יש אורגן בטירה, אתה יכול לשאול - - -

ג'מאל זחאלקה: בטירה המצב "על הפנים", אחוז הפשיעה הגבוה ביותר בארץ, וזה מידרדר.

<רותם פלג: אבל תשאל מה קרה לפני ואחרי.

ג'מאל זחאלקה: אדוני, אני שואל, אני עוקב.

ג'מאל זחאלקה: בטירה המצב הידרדר בשנה שעברה, כולם מכירים.

ג'מאל זחאלקה: יש רצח בטירה יותר מאשר בתל-אביב – בטירה יש 25,000 תושבים, בתל-אביב חצי מיליון – ויש יותר רצח בטירה.

ג'מאל זחאלקה: למה?

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע, כנופיות הפשיעה משתוללות שם.

<רותם פלג: ועדיין, תבדוק מה קרה מאז שהוקם האורגן, אני חושב שגם תושבי טירה יגידו לך.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לדעת, יכול להיות, צריך לבדוק את זה.

מירי רגב: אני מציעה שאת השאלה הזאת גם תשאל את השר – היא מספיק חשובה ומשמעותית.

ג'מאל זחאלקה: כן.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו תסביר לנו מה זה הגוף, אני אגיד לך למה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה הבהרה מהמשרד כי אני שומע הרבה דברים על המינהלת לאכיפת דיני מקרקעין בנגב.

ג'מאל זחאלקה: יש הרבה סיפורים על זה, תגיד לי בדיוק מה זה.

ג'מאל זחאלקה: כל אחד מספר לי משהו אחר.

<רותם פלג: המינהלת הזאת הוקמה מתוקף החלטת ממשלה – אני לא זוכר את מספרה אבל אפשר בוודאי למצוא.

<רותם פלג: תפקידה של המינהלת הוא לתאם את כל גופי האכיפה שקיימים גם ככה בשטח.

<רותם פלג: יש לא מעט גופי אכיפה אזרחיים – אם זה סיירת ירוקה, אם זה מינהל מקרקעי ישראל ואם זה משרד הפנים – שפועלים בשטח.

<רותם פלג: תפקידה של המינהלת הזאת הוא לבצע תיאום בין כל הגופים האלה לבין פעילות משטרת ישראל.

מירי רגב: בועז, רצית לשאול.

בועז טופורובסקי: יש לי כמה שאלות.

בועז טופורובסקי: ראיתי שיש בערך 20,000 אסירים.

בועז טופורובסקי: איך זה מסתדר עם תקן כליאה 16,000 ומשהו?

<יואל הדר: היום יתקיים דיון בוועדת הפנים בנושא הזה.

<יואל הדר: מה שקורה, הרי אי-אפשר לשים למשל חולים ביחד.

<יואל הדר: יש תאים של נשים, אי-אפשר לשים גברים בתוך תאים של נשים.

<יואל הדר: יש אוכלוסיות מיוחדות, קטינים, שאי-אפשר לשים אותם עם בגירים.

<יואל הדר: יש תאים שאנחנו צריכים גם לשפץ אותם, כך שיש הפרש מסוים בין מספר המקומות שאפשר בפועל להכניס לשם אנשים לבין כמות האסירים.

<יואל הדר: לכן, תקן הכליאה הוא יותר נמוך.

<קריאה: לא.

<קריאה: תקן הכליאה מדבר על פליליים.

<קריאה: הוא מדבר על ה-20,000, שזה כולל גם מסתננים וגם ביטחוניים.

בועז טופורובסקי: כמה פליליים יש?

<אודי שלוי: בערך 13,000.

בועז טופורובסקי: אז אנחנו ב-3,000 פחות מתקן הכליאה.

בועז טופורובסקי: אני יודע שאנחנו נדון בכך יותר מאוחר.

חמד עמאר: יש את הביטחוניים.

מירי רגב: יש גם ביטחוניים, גם מסתננים וגם פליליים.

בועז טופורובסקי: בעצם נכון להיום, אנחנו עוברים על החוק במובן הזה?

<אודי שלוי: לא.

<קריאה: לא.

<קריאה: ממש לא.

<יואל הדר: מה זה תקן כליאה?

<יואל הדר: תקן כליאה זה מספר המקומות שלדעתנו יש מקום שבו יאוכלסו האסירים, ולכן אם יש יותר אסירים מאשר תקן הכליאה, אנחנו בעצם עושים שיקולים - - -

מירי רגב: יש היום דיון בנושא תקן הכליאה, בואו נשאיר את השאלה הזאת לתקנות.

בועז טופורובסקי: יש לי עוד כמה שאלות.

בועז טופורובסקי: זה פשוט מפריע לי, יכול להיות שאני לא אהיה כי זה יושב על זמן המליאה.

<יואל הדר: תקן כליאה יותר נמוך מאפשר שחרור מינהלי.

<יואל הדר: זאת המטרה של קביעת תקן כליאה, לא למטרה אחרת.

בועז טופורובסקי: כן, אבל הוא בא כדי לוודא שיהיו תנאים מינימליים של אסירים.

בועז טופורובסקי: אני מבין שיתקיים על זה דיון, אני לא רוצה להתעכב על זה יותר מדי – רק העובדה שלא קיבלתי תשובה מספקת, מקסימום נדבר על זה אחר כך.

בועז טופורובסקי: אתה יכול להגדיר לי קצת יותר את שיתוף הפעולה עם הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים?

בועז טופורובסקי: המטרה שלכם למנוע תאונות דרכים – שזו אחת ממטרות-העל של המשרד – איך זה מתנגש עם הרשות שהיא לא תחת המשרד בעצם?

<רותם פלג: זה שיש שני גופים שמתמודדים עם תופעת תאונות הדרכים - - -

בועז טופורובסקי: לא, השאלה אם יש שיתוף פעולה.

<רותם פלג: ודאי שיש שיתוף פעולה.

<רותם פלג: כמו שאמרנו, ראשית, יש כספים שהרשות מקצה למשטרת ישראל לפעילות.

<רותם פלג: אנחנו חברים בתוך מועצת הרשות לבטיחות בדרכים, לא מעט פעולות מתואמות בין הגופים – אם זה מבצעים או כל פעילות אחרת שאנחנו עושים ביחד.

<רותם פלג: יש שיתוף פעולה ותיאום ברמה היומיומית כמעט בין שני הגופים האלה.

בועז טופורובסקי: עוד שתי שאלות קצרות.

בועז טופורובסקי: שיטור עירוני, אני מבין שרוצים להרחיב את זה.

בועז טופורובסקי: מה שמונע זה רק עניינים תקציביים?

<רותם פלג: לא.

<רותם פלג: ראשית, מונע מאתנו העובדה שהפיילוט, אותה הוראת שעה מסתיימת באוגוסט 2013 ואנחנו צריכים להאריך אותה.

<רותם פלג: בלי הארכת הוראת השעה נגמר בעצם השיטור העירוני.

<רותם פלג: הצד השני של זה הוא כמובן שבמסגרת דיוני התקציב חלק מהמטרות שלנו זה גם להרחיב את הפעילות הזאת.

מירי רגב: זה גם עניין של תקציב כי זה 50% המשרד ו-50% העיר, בעצם הערים החזקות יכולות יותר לאפשר לעצמן ואותן ערים בפריפריה – דווקא שם אנחנו צריכים יותר נוכחות; לאו דווקא שם, בכל מקום.

בועז טופורובסקי: חשוב שנדבר על זה גם.

<רותם פלג: החוק יגיע לפה ואז אפשר לדון כמובן על כל הסוגיות באופן הרבה יותר רחב והרבה יותר ממצה.

<רותם פלג: אני רק אגיד שהפרויקט הזה הוא פרויקט משותף שלנו ושל האוצר, זה פרויקט שהמשרד לביטחון פנים ומשרד האוצר הובילו אותו יחד, כך שאנחנו רואים את הדברים די עין בעין, אבל כמובן שהמטרה היא להרחיב את הפרויקט כי אנחנו חושבים שהוא מצליח.

<רותם פלג: אנחנו גם חושבים על פתרונות לאותן רשויות יותר חלשות כדי שגם בהן נוכל להכניס.

נחמן שי: איזה חלשות?

נחמן שי: שלא יכולות לעמוד בהוצאה?

<רותם פלג: ההוצאה כרגע מתחלקת 50%-50%, אבל מה הכוונה?

<רותם פלג: 50-50 זה אומר שאני מממן את השוטרים שנכנסים לתוך הפול, והרשות המקומית מממנת את הפקחים.

<רותם פלג: עכשיו אנחנו מנסים למצוא גם מודלים שיוכלו לעשות שיפטינג כזה או אחר בתוך החבילה הזאת.

<רותם פלג: בסוף, השיטור העירוני נתפר פר רשות מקומית.

<רותם פלג: לצורך העניין, כמות הפקחים או השוטרים שאנחנו מקצים באותו כוח לדימונה לא דומה לכמות הפקחים והשוטרים שאנחנו מקצים לבאר-שבע.

<רותם פלג: לכן, זה כבר נבנה על מידותיה של העיר גם בצד המקצועי.

בועז טופורובסקי: אפשר שאלה ספציפית לגבי השיטור העירוני בתל-אביב?

<רותם פלג: אין שיטור עירוני בתל-אביב.

<קריאה: שיטור משולב.

<רותם פלג: אין שיטור עירוני בתל-אביב ואין שיטור משולב בתל-אביב.

בועז טופורובסקי: למה?

<רותם פלג: למה אין?

<רותם פלג: סוגיות שקשורות בעיקר לראש העיר.

מירי רגב: ראש העיר רוצה שמי שיהיה בשיטור מקומי יהיו פקחים בלבד, ואת הפקחים תנחה המשטרה.

מירי רגב: בעצם, בתל-אביב המשטרה תפריט את המשימות שלה לטובת הפקחים – דבר שלא מקובל.

דוד צור: מה עם יחידת יהלום?

בועז טופורובסקי: היושבת-ראש, אז איך אנחנו פותרים את זה?

מירי רגב: דיבר איתי על כך השר לפני כן, תיכף נראה איך אנחנו - - -

דוד צור: יש יהלום בתל-אביב, עשר ניידות שפועלות עם פקח ושוטר.

מירי רגב: נכון.

<רותם פלג: זה שיטור משולב.

<רותם פלג: להבנתי, כבר אין בתל-אביב אבל נבדוק את זה.

דוד צור: זה קיים.

דוד צור: בתל-אביב יש עשר ניידות כאלה, אלא אם כן זה בוטל לאחרונה.

<רותם פלג: איפה שיש שיטור משולב, הוא עובד.

<רותם פלג: אני לא יודע מה יש בתל-אביב.

בועז טופורובסקי: אני שואל איך מוצאים פתרון.

<רותם פלג: הפתרון הוא שגם תל-אביב תיכנס לאותם כללים ולאותו פול שכל הרשויות המקומיות האחרות נכנסות אליהם, ודרך זה היא תקבל את הטיפול שלה.

חמד עמאר: מי אמור להחליט אם ביישוב יהיה שיטור עירוני או לא יהיה?

חמד עמאר: הרשות או המשרד לביטחון פנים?

<רותם פלג: גם וגם, יש קריטריונים.

<רותם פלג: בסוף, אם רשות לא רוצה – לא יהיה אצלה שיטור עירוני.

<רותם פלג: מכיוון שהיא צריכה לשים לטובת זה כסף, כמובן שיש לה את זכות הסירוב להחליט שהיא לא רוצה.

<רותם פלג: היא לא רוצה שיטור עירוני, ואז לא יהיה אצלה.

<רותם פלג: אצלנו, על-פי קריטריונים שבודקים כל רשות ורשות - - -

חמד עמאר: נקבעו קריטריונים?

<רותם פלג: כן.

<רותם פלג: יש קריטריונים שנקבעו בהחלטת ממשלה באופן מסודר מאוד, עליהם נבחנת כל רשות.

<רותם פלג: בעצם, מייצרים סדר, רצף של רשויות – מי ראשון, מי אחרון – ואנחנו מכניסים לפי הסדר הזה רשויות לתוך התוכנית.

תמר זנדברג: אתה יכול לעדכן אותנו בבקשה באשר להתקדמות ההחלטה או אשרור החלטה שכבר קיימת בנושא איסוף נשק ממאבטחים, בנושא הכספות, מקומות עבודה?

תמר זנדברג: שמענו את השר בעקבות כמה מקרים של רצח שהיו.

<רותם פלג: כן, יש הנחיה של השר.

תמר זנדברג: אתה יכול לעדכן אותנו בהתקדמות?

<רותם פלג: הנחיית השר – כפי שאת אומרת שכנראה אתם כבר מודעים אליה – אומרת שהחל ממאי 2013, בעצם עכשיו, כל מאבטח שהגוף שהוא עובד בו חושב שנכון שהוא ייקח את הנשק הביתה, אמור לקבל אישור של משטרת ישראל, ספציפי לאותו מאבטח.

<רותם פלג: זה מתחיל לפעול היום, כך שנוכל לתת לכם עדכונים.

נחמן שי: המשטרה תאשר לכל מקרה?

<רותם פלג: ככלל, מאבטחים לא אמורים לקחת את כלי הנשק הביתה.

ישראל חסון: סלח לי, מתי המשרד לביטחון פנים עשה הערכת מצב לגבי הצורך באבטחה חמושה, והנחה את המשטרה להנחות את חברות האבטחה?

<רותם פלג: הערכת המצב הזאת נמצאת כרגע בשלבים אחרונים.

ישראל חסון: מה זה נמצאת כרגע?

ישראל חסון: אתם מעסיקים 40,000 איש, 4,500 מתוכם מאבטחים עם אקדח בבתי-ספר.

ישראל חסון: יושב פה דוד צור, היה מפקד הימ"מ, הוא יגיד לך לאיזה לוחם הוא היה מרשה לשלוף אקדח בבית-ספר ולירות.

ישראל חסון: אתם לא מבינים מה אתם משחררים.

ישראל חסון: זה כיסוי תחת.

<רותם פלג: לא הבנתי.

ישראל חסון: תקשיב מה אני אומר לך.

ישראל חסון: אם התשובה שלך אלי היא שהערכת המצב היא בתהליך, אז אתה לא עונה על כלום.

ישראל חסון: הערכת המצב שלך חייבת להיות כל שלושה חודשים, כל חצי שנה, והיא אמורה לעצב מדיניות.

ישראל חסון: שלוש שנים נהנינו משקט אדיר.

ישראל חסון: ההחלטה על אבטחה חמושה נפלה בשנות האינתיפאדה הסוערות.

ישראל חסון: מה בדיוק מאבטחת עם נשק אמורה לעשות בבית-ספר של הבן שלי?

ישראל חסון: לשלוף אקדח, על מי?

ישראל חסון: על ונדליסט?

נחמן שי: רגע, הכרזת על סוף עידן הטרור?

ישראל חסון: לא.

ישראל חסון: נחמן, מאבטח בית-ספר אמור לעצור מתאבד עם נשק?

ישראל חסון: לא, תעדכן אותי.

ישראל חסון: אני מבקש רק הערכת מצב.

<אודי שלוי: השר הנחה לפני מספר ימים את המשטרה בדיוק לקיים הערכת מצב עדכנית.

ישראל חסון: מתי נערכה האחרונה?

<קריאות: - - -

תמר זנדברג: שמענו את השר בתקשורת מתראיין או מתבטא בנושא, אחרי שניים-שלושה מקרים של רצח, אבל מאשרר מצב שכבר היה אמור להיות קיים.

תמר זנדברג: נושא האיסוף והכספות וכל הדברים האלה היה אמור להיות קיים מזמן, רק לא בוצע.

תמר זנדברג: מה שביקשנו זה עדכון.

<רותם פלג: אני אסביר.

<רותם פלג: החוק, הנהלים, קובעים שככלל, מאבטחים לא לוקחים נשק הביתה.

<רותם פלג: בכל גוף אבטחה יש אדם שמחזיק במה שנקרא, רישיון מיוחד, והוא זה שאמור לתת את אותו אישור להוציא את הנשק הביתה.

<רותם פלג: אנחנו גילינו שבעצם, השימוש באישורים האלה הוא הרבה יותר רחב מאשר לדעתנו נכון שיקרה.

<רותם פלג: בסוף כמעט כולם לוקחים את הנשק הביתה.

רינה פרנקל: לפי מה מחליטים בכלל למי מגיע לקחת ולמי לא?

<רותם פלג: ולכן הגיעה הנחיית השר, שאומרת – ככלל, אף אחד לא לוקח את הנשק הביתה, גם אותו בעל רישיון מיוחד.

נחמן שי: על כמה נושאי נשק מדובר?

תמר זנדברג: עשרות אלפים.

תמר זנדברג: 35–40 אלף.

מירי רגב: בערך 40,00, אבל יש הנחיה לגופי האבטחה.

<רותם פלג: הכול נשאר בתחום אזור האבטחה שהוגדר.

תמר זנדברג: אבל איך זה מתבצע?

<רותם פלג: ורק קצין משטרה בכיר, רק ראש אג"מ, רשאי לאשר לאותו מאבטח לצאת עם הנשק הביתה.

<רותם פלג: זה מתחיל עכשיו.

<רותם פלג: אם תרצו בהמשך נדווח לכם.

מירי רגב: רותם, אני קצת מבולבלת ממה שאתה עונה כאן לחברת הכנסת תמר זנדברג.

מירי רגב: דוד, האם הבנתי נכון?

מירי רגב: היה כאן דיון בסוגיית מאבטחים שיוצאים עם נשק הביתה.

מירי רגב: אמרנו שאנחנו מבקשים תוך שבועיים שהמשטרה תבוא ותנחה יחד עם המשרד לביטחון פנים, שמאבטחים לא יוכלו ללכת הביתה עם הנשק וישימו אותו בכספת.

<רותם פלג: נכון.

<רותם פלג: ההבטחה הזאת יצאה.

מירי רגב: לא, עכשיו אמרו לי שלפני יומיים יצאה הנחיה לגופי האבטחה מהמשרד לביטחון פנים, שהם צריכים להחזיק נשקים בבית בכספות.

מירי רגב: זה נכון או לא, דוד?

<רותם פלג: ההנחיה הזאת יצאה כבר מזמן.

<רותם פלג: מי שכבר לוקח את הנשק הביתה, מחויב בכספת.

דוד צור: אבל מי זה מי שלוקח?

<קריאה: כל אחד.

מירי רגב: פרטיים.

מירי רגב: פרטי לוקח הביתה.

מירי רגב: לא מדברים על הפרטי.

דוד צור: זה היום בחוק.

דוד צור: כל אדם שיש לו רישיון לנשיאת נשק אמור להפקיד אותו בכספת.

דוד צור: פה מדובר על - - -

<רותם פלג: גם המאבטחים של חברות האבטחה מחויבים באותה כספת.

דוד צור: זה מה שהיה בדיון ואמרנו שזה לא טוב כי זה מחזיר הביתה עשרות אלפים של מאבטחים עם נשקים.

<רותם פלג: אז התשובה היא לא.

<רותם פלג: התשובה היא שיש לכך שני נדבכים.

<רותם פלג: יש נדבך אחד של מי רשאי לקחת נשק הביתה, וזאת אותה הנחיית שר שנכנסה לתוקף היום, שאומרת – ככלל, מאבטחים לא לוקחים נשק הביתה.

דוד צור: יפה, מאה אחוז.

<רותם פלג: תנו לי לגמור את המשפט עד הסוף.

<רותם פלג: ככלל, מאבטחים לא לוקחים נשק הביתה.

<רותם פלג: כל חברת אבטחה שרוצה לאפשר למאבטחים שלה לקחת נשק הביתה, כמו שאמרתי, עד אותה הנחיה זו היתה סמכות של בעל הרישיון המיוחד באותה חברת אבטחה לאשר או לא לאשר לקחת את הנשק הביתה.

<רותם פלג: הנחיית השר אומרת – אין יותר את הסמכות הזאת, הסמכות היא של ראש אג"מ.

<רותם פלג: הוא יחליט על כל אחד שלוקח נשק הביתה.

<רותם פלג: מי שכבר כן מקבל אישור לקחת נשק הביתה, מחויב שתהיה לו כספת בבית לנעול בה את הנשק.

דוד צור: זה בסדר.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: אז באופן עקרוני, הנחיית השר מאתמול היא תואמת את הדיון שערכנו כאן בוועדת הפנים.

<רותם פלג: היא תואמת.

נחמן שי: עניין הכספת – אם הוא רוצה לעשות שימוש לרעה בנשק - - -

<רותם פלג: כן, אבל אז כעוד אמצעי אבטחה - - -

<קריאות: - - -

<רותם פלג: הקטנו בכך שאנחנו לא מאפשרים לקחת את הנשק הביתה.

דוד צור: מה שצריך להוסיף לזה בעקבות הדיון שהיה פה זה הציפייה להוריד באופן דרמטי את האבטחה החמושה, כפי שאמר חבר הכנסת חסון.

מירי רגב: נכון.

<רותם פלג: גם זאת הנחיה של השר.

דוד צור: מה שאמר חבר הכנסת חסון בעצם – תיקוף האיום חייב להיות רלוונטי והרבה יותר תדיר.

דוד צור: זה למעשה לא היה, לפי מה שהבנו בדיון הקודם, תקן אותי אם אני טועה.

דוד צור: לא היה תיקוף של האיום, נאמר משנת 2002 עד 2013, עד לפני שבוע-שבועיים, כשההנחיה יצאה מכם לקיים דיון ולתקף את האיום הזה.

דוד צור: אבטחת מוסדות חינוך היתה חמושה, היתה מאוד רלוונטית באמת ב-2001 או ב-2000, ויפה עשה השר שהוציא הנחיה כזאת להוריד את הנשקים האלה ממוסדות חינוך – אני לא יודע אם זאת הנחיה או שזאת אמירה, תבדקו את הנושא הזה, אז גם זה בסדר אבל צריך לעשות את זה כי יש פה כמויות נשק אדירות.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת צור, ההנחיה הגורפת שהנחיתי – אחרי מספר מקרים מצערים – היא ללכת למדיניות מחמירה, לא לאפשר לקבל נשק, נקודה.

יצחק אהרונוביץ': ללכת ולהקשות על כולם.

מירי רגב: לצמצם.

יצחק אהרונוביץ': לצמצם, וכמה שפחות נשק ברחובות.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו לא נמצאים כרגע במדינה שיש אירועים וצריך נשק.

יצחק אהרונוביץ': אם זה יקרה, אנחנו נחזור למדיניות המקלה יותר.

יצחק אהרונוביץ': כרגע אנחנו לא שם.

יצחק אהרונוביץ': לגבי החברות, אמר המנכ"ל.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו, ככלל, חושבים שכל אלה שיש להם נשק – שיאפסנו את הנשק בתוך החברה, עם כספת, עם שמירה.

מירי רגב: נכון.

יצחק אהרונוביץ': מבחינתי, אני לא רוצה מאבטחים מסתובבים.

יצחק אהרונוביץ': יש מקרים יוצאים מן הכלל – גם ביהודה ושומרון ובכל מיני מקומות – אמרתי, ראש אג"מ.

יצחק אהרונוביץ': זה עיקר הנשק, זה עיקר החברות שמתעסקות בקניונים.

מירי רגב: במסעדות, פאבים, בתי קפה.

יצחק אהרונוביץ': הנושא השלישי הוא בתי-הספר.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו כרגע נמצאים באמצע שנת הלימודים, אמרתי – בואו נאפשר להם לקראת פתיחת שנת הלימודים להתארגן.

יצחק אהרונוביץ': גם שם אני לא רוצה שיסתובבו.

יצחק אהרונוביץ': שימצאו פתרון.

יצחק אהרונוביץ': יש לכם זמן שלושה חודשים – תמצאו פתרון.

יצחק אהרונוביץ': זאת המדיניות כרגע.

מירי רגב: מצוין.

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שאנחנו בכיוון.

מירי רגב: זה נכון.

מירי רגב: בעוד שבועיים אמור להתקיים דיון בעניין הזה.

דוד צור: האם אפשר לקבל את ההנחיה הזאת בכתב, לראות את ההנחיה שיצאה לשטח?

<רותם פלג: היא פורסמה לציבור.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: השר חזר, אנחנו נחזור לשאלות לכבוד השר.

מירי רגב: חבר הכנסת זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה, גברתי.

ג'מאל זחאלקה: הנושאים מגוונים וצריך לטפל בהם אחד-אחד.

ג'מאל זחאלקה: יש לי מספר שאלות לשר.

ג'מאל זחאלקה: קודם כול, אני הייתי מאוד מעדיף שבוועדת הפנים של הכנסת בפתיחת כל שנה המשרד יבוא ויציג תוכנית עבודה של השנה.

ג'מאל זחאלקה: מהשר שמעתי, גם מהמנכ"ל – הוזכרו ארגוני פשיעה, אבל מה התוכניות, היכן אנחנו עומדים בנושא הזה, האם יש תוכניות להתמקד בנושא הזה?

ג'מאל זחאלקה: למרות כל מה ששמענו בשנים האחרונות, יכול להיות שהיתה הצלחה במיגור ארגוני פשיעה ביישובים היהודיים אבל בסקטור הערבי ארגוני הפשיעה משגשגים, פשוט משגשגים, ועושים את המוות, תרתי משמע, לאנשים.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אני רוצה לשמוע על הטיפול בארגוני פשיעה בכלל, וגם על האלימות בציבור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: השר, בסוף הקדנציה הקודמת אמר שהוא זקוק לחצי מיליארד שקלים, 500 מיליון, כדי לעשות תוכנית רצינית, לטפל ולמגר את הפשיעה.

ג'מאל זחאלקה: אפשר למגר את הפשיעה, זה לא דבר שאי-אפשר לעשות אותו.

ג'מאל זחאלקה: והיו ניסיונות, וראיתי בנתניה מה נעשה.

ג'מאל זחאלקה: בנתניה אני זוכר ימים שאנחנו חששנו, אנשים לא נתנו לילדים שלהם לנסוע לנתניה.

ג'מאל זחאלקה: שנתיים, טיפול רציני של המשטרה מיגר את כל ארגוני הפשיעה שם ועשה את נתניה לאחת הערים הבטוחות ביותר בארץ.

ג'מאל זחאלקה: היום יש לנו מספר יישובים שבהם הפשיעה משתוללת.

ג'מאל זחאלקה: טירה, למשל, אני חושב שזה מקום מספר אחת בישראל, בטירה יש יותר רצח מאשר בתל-אביב, שבה מספר התושבים הוא פי-10, פי-15.

ג'מאל זחאלקה: לכן, צריך טיפול ממוקד גם בציבור הערבי וגם באותם יישובים שבהם הפשיעה משתוללת.

ג'מאל זחאלקה: כבוד השר, אני נתקלתי במספר מקרים בהם המשטרה טיפלה באיטיות ובחוסר בהילות – אני לא רוצה להגיד שהם זלזלו, אבל פשוט לא תעדפו את העניין הזה ולא פעלו כראוי כאשר היו תלונות על תקיפה על רקע גזעני.

ג'מאל זחאלקה: הם אומרים לאדם שנתקף תבוא תגיש תלונה במשטרה, במקום להזעיק ניידת למקום.

ג'מאל זחאלקה: אני הנחתי כמה מקרים כאלה על שולחנך, ואני מבקש שתהיה התייחסות לתקיפה על רקע גזעני כאל תקיפה על רקע ביטחוני מבחינת הטיפול של המשטרה, כלומר שתהיה איזוהי הרתעה בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: אתמול התקיימה ישיבה על חוק דרומי בוועדת החוקה, חוק ומשפט, אני שאלתי מספר שאלות את נציגי הצבא והם אמרו לי שאלה שאלות שצריך לשאול את המשטרה.

ג'מאל זחאלקה: אתה אמרת - אנחנו אחראים על כלי הנשק בישראל.

ג'מאל זחאלקה: האם המשטרה אחראית גם על הנשק בידי המתנחלים?

ג'מאל זחאלקה: כי חלק מהנשק לא ניתן על-ידי המשטרה, יש מסלול אחר.

ג'מאל זחאלקה: יש אזרחים בישראל, אזרחים ישראלים, שמקבלים נשק שלא דרך המשטרה, כלומר יש להם איזה תעדוף, הם מורמים מעם, מקבלים דרך גורמים אחרים, וזו שאלה - האם זה גם באחריותך אפילו אם גורמים אחרים נותנים את זה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לשאול לגבי סטטיסטיקה של מחוז ש"י – כמה מקרים בהם המתנחלים היו מעורבים במקרי ירי, כמה מהם נחקרו, כמה מהם הועמדו לדין וכמה מהם הורשעו?

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

מירי רגב: תודה לך.

מירי רגב: חבר הכנסת עמאר, אחריו חברת הכנסת תמר זנדברג.

חמד עמאר: כבוד היושבת-ראש, כבוד השר, באמת, לקבל משרד קדנציה שנייה זה לא רגיל אצלנו, היינו רגילים לשרים שנתיים, אחרי זה מתחלפים, ועוד שרים.

חמד עמאר: וזו הזדמנות, שיש שר שיכול להתוות מדיניות לכמה וכמה שנים, לפי התוכנית זה אמור להיות הרבה שנים וזה מאוד טוב, יכול מאוד לעזור לייעל את העבודה של המשטרה, אנחנו זקוקים לזה.

חמד עמאר: אני אגיד כמה דברים טובים ואגיד כמה דברים שצריך לטפל בהם.

חמד עמאר: כל הקשר – כאזרח אני מרגיש את זה, במיוחד במגזר הדרוזי – הקשר החם ושיתוף הפעולה של המשטרה עם מכובדי העדה, עבודה עם הגעה, עם התייעצויות, שיכולות מאוד לעזור – זה דבר חדש במשטרה, אני מברך את זה ואני חושב שזה מונע הרבה אלימות, זה מונע הרבה פשיעה ואני מקווה שזה ימשיך להיות כך.

חמד עמאר: במיוחד במחוז הצפון אנחנו רואים את זה בשנים האחרונות, וזה באמת עוזר.

חמד עמאר: העניין השני שאנחנו צריכים לטפל בו וחשוב לטפל בו – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה הזכיר את טירה, אני אזכיר את אזור ראמה.

חמד עמאר: באזור ראמה קרוב ל-24 אנשים נרצחו, והבעיה שאין לנו שם כמעט פענוחים של הרצח.

חמד עמאר: אגיד לכם יותר מזה.

חמד עמאר: אני ביקרתי בזמן האחרון אצל משפחה שהבן שלהם נרצח, חמישה ימים אחרי הרצח – אף אחד לא הגיע.

חמד עמאר: אף לא שוטר אחד, אף לא חוקר אחד מהמשטרה הגיע למשפחה לשאול אותם - איפה הבן שלכם הסתובב, האם יש לכם אויבים?

חמד עמאר: כלום, לא הגיעו אליהם בכלל.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על חמישה ימים אחרי הרצח, שהמשטרה לא הגיעה בכלל.

חמד עמאר: לכן, אני חושב שהקמת האורגן החדש בכרמיאל – אני מקווה שזה יעזור, יקדם את העניין ויפחית את הפשיעה באזור הזה כי זה אזור מועד לפשיעה ויש שם הרבה פשיעה.

חמד עמאר: ואני יודע בדיוק, אדוני השר, מה אתה עושה שם וכמה עשית אבל אנחנו מבקשים עוד ועוד, למגר את הפשיעה באזור הזה.

חמד עמאר: נושא עיר ללא אלימות שנכנס למגזר – באמת, בתקופה שלך השקעת מאוד והכנסת את זה למגזר הערבי ולמגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אני מבקש להכניס עוד למגזר הדרוזי, להכניס הרבה יישובים דרוזים, כמה שיותר יישובים דרוזים להכניס לנושא הזה כי זה הוכיח את עצמו.

חמד עמאר: זה הוכיח את עצמו ביישובים – כל הנושא של ההדרכות, כל הנושא של שיתוף הפעולה – אני מקווה שנצליח להכניס את זה עוד ועוד ליישובים.

חמד עמאר: נושא השיטור העירוני שהתחיל ביישוב ערבי אחד, אני מקווה לפתח את זה גם ביישובים אחרים.

חמד עמאר: אני מקווה שתצליחו למצוא את הפתרון שכמה שיותר יישובים – גם במגזר הדרוזי, גם במגזר הערבי – ייכנסו לנושא של שיטור עירוני, זה יכול גם לעזור בעבירות שאמורים לטפל בהן אותם שוטרים ופקחים.

מירי רגב: בבקשה לקצר.

מירי רגב: יש כאן עוד כמה חברי כנסת ואנחנו רוצים גם לשמוע את השר.

חמד עמאר: אני מקצר.

חמד עמאר: נושא המאבטחים.

חמד עמאר: ישבתי בהרבה דיונים על הרחבת סמכויות מאבטחים.

חמד עמאר: אנחנו בזמן האחרון מדברים על איך להפקיד את הנשק של המאבטח, איך להוציא את זה מבתי-ספר.

חמד עמאר: אני רוצה להגיד לכם – אני בא ומשתתף הרבה בדיונים – בואו נהיה רגועים, בואו נבדוק את הדברים לעומק, בואו נראה, כי מקרה אחד יקרה מחר בבית-ספר אחד שמישהו ינסה להיכנס חמוש, ישנה את כל התמונה, ישנה לנו את כל הדיונים, וכל הדיונים שקיימנו זה יהיה מיותר.

חמד עמאר: הנושאים האלה, צריך לקיים עליהם דיונים רציניים, לבדוק את הנושא לעומק ולראות איך כמה שפחות נשק יסתובב ברחובות.

חמד עמאר: תודה רבה.

מירי רגב: תודה לך.

מירי רגב: חברת הכנסת תמר זנדברג ואחריה חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

תמר זנדברג: תודה רבה, ותודה לשר על הסקירה ולמנכ"ל על התשובות.

תמר זנדברג: רציתי להעלות נושא אחר שלא עלה, נושא שנתקלתי בו לאחרונה, וזה עמדת המשרד לביטחון פנים בנושא הגידול המקומי של קנביס רפואי.

תמר זנדברג: אני רוצה לעדכן את חברי הכנסת שבישראל יש ענף גידול מקומי, על-פי החלטת ממשלה, כבר כמה שנים מתנהל גידול בשמונה חוות גידול של קנביס רפואי, שזה צמח שיש לו תועלת רפואית והוא מסופק לפי החלטת משרד הבריאות ולפי הנהלים שם לחולים, על-פי אבחנות רפואיות.

תמר זנדברג: יש נושא שקשור – גם הוא מופיע בהחלטת הממשלה שעומדת לפוג, כפי שאתה בטח מכיר, בקיץ הקרוב – והוא השאלה האם להשאיר את הגידול המקומי על כנו, או לעבור לייבוא.

תמר זנדברג: הענף הזה הוא ענף ישראלי – ואני רוצה לעדכן אתכם – גם בעולם מאוד מאוד מצליח ואפילו ענף עם פוטנציאל לייצוא.

תמר זנדברג: הגידול המקומי נחשב טוב בעולם, יש לו ביקוש בעולם, הוא מפרנס משפחות של חקלאים, חוות חקלאיות לכל דבר.

תמר זנדברג: דרך אגב, המשרד לביטחון פנים מאבטח אותם בצורה מאוד מאוד קפדנית בגלל בעיות פשיעה ואחרות.

תמר זנדברג: יש גם ועדת היגוי בין-משרדית שהמשרד לביטחון פנים מוביל אותה ומשתתף בה, ויש איזושהי – אני אומר בזהירות – תחושה או רמיזה, אולי אפילו יותר מרמיזה, אולי אמירה מפורשת, שעמדת המשרד לביטחון פנים היא לעבור לייבוא ולסגור או לצמצם מאוד מאוד את ענף הגידול המקומי.

תמר זנדברג: רציתי לשמוע את התייחסות השר לנושא.

תמר זנדברג: האם כך הדבר, ואם כן, מדוע ואיפה הנושא עומד לבוא לדיון?

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: תודה.

בועז טופורובסקי: קודם כול, תודה שהגעת לוועדה וכיבדת אותנו בנוכחותך.

בועז טופורובסקי: שאלתי לפני כן כמה שאלות את המנכ"ל, נשארו לי שתי שאלות אליך.

בועז טופורובסקי: אחת בנוגע לפשיעה עירונית.

בועז טופורובסקי: אני חבר כנסת חדש, אני מקבל הרבה מאוד פניות מהרגע שנכנסתי לתפקיד, בעיקר על גניבות ופריצות – גם בערים וגם במושבים, לגבי עמק חפר באופן ספציפי אני מקבל פניות בצורה בלתי רגילה.

בועז טופורובסקי: אשמח לדעת מה המשטרה עושה או מה המשרד בראשותך עושה כדי לנסות למנוע את הדברים האלה.

בועז טופורובסקי: שאלה שקשורה לזה אבל לא רק – אשמח לדעת את עמדתך ועמדת המשרד בנוגע להחמרה בענישה לעבריינים חוזרים.

בועז טופורובסקי: יש הרבה דוגמאות בעולם – אני בטוח שאתה מכיר יותר טוב ממני – שזה מצליח מאוד להוריד את אחוזי הפשיעה.

בועז טופורובסקי: אתה יכול לתת לנו איזושהי הרמה להנחתה, בוא נגיד, בתור מחוקקים?

מירי רגב: דוד צור, אתה רוצה לשאול?

דוד צור: ראשית, נושא החירום – דיברתי על זה עם השר בעבר.

דוד צור: קודם כול, המהלך הזה של העברת כב"א למשרד לביטחון פנים מצוין, לדעתי לא הושלם לגבי הדברים הנוספים – כמו מד"א וגופי חירום נוספים.

דוד צור: ראינו כאן למשל היערכות לקויה בכל מה שקשור לתחום החומרים המסוכנים – אחד הדיונים הראשונים שהיושבת-ראש קיימה היה בעניין של מכל האמוניה בחיפה.

דוד צור: בכל הסוגיה של רעידות אדמה והיערכות לחירום אני חושב שאנחנו חייבים לקיים דיון, היושבת-ראש, די בקרוב להיערכות של המשרדים השונים.

דוד צור: המשרד לביטחון פנים לא היה בדיון ואני חושב שזה היה חסר ביותר.

דוד צור: נושא השיטור העירוני – אני חושב שזו הצלחה גדולה מאוד וצריך לעשות כל מאמץ כדי להרחיב אותו.

דוד צור: זה פרויקט מצוין, יחד עם הפרויקט של עיר ללא אלימות, אלה פרויקטים שמתערבים עוד טרם קרות הפשיעה.

דוד צור: זה דבר שצריך להרחיב אותו.

מירי רגב: שלום לסטודנטים מאוניברסיטת בן-גוריון, ברוכים הבאים לכנסת.

מירי רגב: דוד, אני מבקשת לסיים, נחמן שי אחריך, השר יענה.

מירי רגב: אנחנו צריכים לסיים ב-11:00.

דוד צור: לגבי השיטור העירוני צריך לראות שגם בפריפריות – במקומות שהם יותר חלשים, הם לא מסוגלים לעשות את המצ'ינג הזה – אנחנו מייצרים פה משטרה שהיא משטרה באזורים חזקים, ובפריפריות הפרויקטים האלה פחות אפשריים.

דוד צור: אני מבקש - אולי במסגרת המצומצמת של הוועדה שאתמול הוכרזה - שאחד הסיורים הראשונים יהיה בנושא של התוכנית להגנת עדים כדי להבין איך העניין הזה פועל.

מירי רגב: מתוכנן.

דוד צור: בנושא הזרים, אנחנו תחת הרושם של הסיור אתמול, אבל כמי שמכיר את התופעה הזאת לא רק מאתמול, ראינו – המצב קטסטרופלי, בהיבטים גם של ייאוש.

דוד צור: אני לא מדבר רק על התושבים.

דוד צור: יותר הטריד אותי דווקא הייאוש של הגורמים המערכתיים – הרשות העירונית, המשטרה בעצמה שאומרת בעצם: מלמעלה אצלנו לא עושים יותר מדי, לא בהקשר של המשרד אלא בכלל בייעוץ המשפטי, בתי-משפט וכן הלאה.

דוד צור: התופעה הזאת היא תופעה שחייבים להביא אותה למיצוי.

מירי רגב: נחמן, בקצרה.

נחמן שי: שלוש מלים.

נחמן שי: אחת, אני מצטרף לדברים של חבר הכנסת צור, כמובן ליושבת-ראש הוועדה – עניין הביקור אתמול, שהשאיר בנו חותם עמוק.

נחמן שי: אני מניח שאתם מכירים יותר טוב את האזור הזה ואתם פחות מתרגשים מאשר אנחנו, אבל אין לי ספק שחייבת לבוא תשובה ממלכתית ברמה הבכירה ביותר, לעסוק בסוגיה הזאת, אי-אפשר להניח את זה לאף דרג מקומי, זה גדול בשישה מספרים.

נחמן שי: הייתי שמח אם אתה תוביל את זה בממשלה.

נחמן שי: שנית, העניין של תפיסה אחרת לעורף.

נחמן שי: יש התקדמות, אי-אפשר להגיד שאין, מבחינת התכלול של כל הגורמים שעוסקים בכך אבל האם אנחנו נגיע למצב שבו יהיה משרד אחד שיהיה אחראי על הגנת העורף, כולו, מכל ההיבטים?

נחמן שי: שאלה שלישית – מאחר שאתה מתחיל קדנציה שנייה, אחרי קדנציה ראשונה מוצלחת, אני צריך להגיד, בצער כחבר האופוזיציה – אני תמיד באופוזיציה ואתה תמיד בקואליציה, אבל אין דבר – זה יתהפך פעם.

נחמן שי: ..

מירי רגב: מותר להחמיא לפעמים גם לקואליציה.

נחמן שי: מה הרעיונות והמחשבות?

נחמן שי: עמיתיך השרים כבר מופיעים עם כל מיני רעיונות חדשים ורפורמות, אתה יותר מתון ושקול, אבל בכל זאת רציתי לדעת אם יש לך איזשהו חזון או מחשבות חדשות לקדנציה השנייה שלך.

מירי רגב: יש לי גם שתי שאלות, אני אעשה את זה בקיצור לפני שאני אסכם, אחרי שאתה תענה על השאלות.

מירי רגב: אני רוצה לדעת אם הבנתי נכון, האם צה"ל בעצם מפר הנחיות שלכם בכל מה שקשור לדליקות ולשריפות בל"ג בעומר, האם העברת להם הנחיות ברורות שלא יתאמנו ביום כזה בגלל מזג האוויר, בגלל הרוחות, ומשום שבעצם הכבאות לא תוכל גם לטפל בשריפות של המשטרה.

ג'מאל זחאלקה: היתה דליקה בבית הסוהר.

מירי רגב: זה לאסירים אחרים, המתקן הזה.

מירי רגב: השאלה השנייה, התייחסת לבתי הסוהר, ואנחנו מן הסתם נדון אחר כך על תקן אסירים.

מירי רגב: אני מבינה שיש בג"ץ על פיילוט של השב"ס לגבי החלפת הטלפונים בשב"ס.

מירי רגב: אם אתה יכול להתייחס לזה.

יצחק אהרונוביץ': דיברתי על זה במליאה.

מירי רגב: אם תוכל להתייחס, למרות שאנחנו גם נקדם בעניין הזה דיון נקודתי.

מירי רגב: תודה.

יצחק אהרונוביץ': קודם כול, אני שוב מודה על השאלות.

יצחק אהרונוביץ': בשעה 11:00 אני צריך להשיב על הצעה דחופה לסדר-היום במליאה, אני אנסה לתמצת.

יצחק אהרונוביץ': אמרתי ליושבת-ראש – יש שאלות מאוד מקצועיות, אני יכול לדבר על כל אחת וזה ייקח הרבה זמן – אבל אני מניח שתבקרו במשטרה, גם בשב"ס וגם בכבאות, תקבלו פירוט הרבה יותר רחב.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת זחאלקה, יש תוכנית עבודה, יש יעדים, יש מדיניות השר שהוצגה גם היום.

יצחק אהרונוביץ': יש תוכנית עבודה מסודרת, אנחנו נוכל להעביר את זה לוועדה.

יצחק אהרונוביץ': חשוב לי שתוכנית העבודה גם תונח, זה יהיה לכם, וכמובן – הכול נלקח בחשבון.

יצחק אהרונוביץ': אחד היעדים שסימנתי כשר לביטחון הפנים בתחום המדיניות זה המגזר הערבי.

יצחק אהרונוביץ': יש שם הרבה בעיות, דיברתי בנפרד עם היושבת-ראש, צריך להשקיע.

יצחק אהרונוביץ': השקענו במגזר – גם בנושא אכיפת החוק, גם בנושא של ביטחון התושבים, גם בנושא הנשק הלא-חוקי, ארגוני פשיעה שדיברת עליהם ואנחנו מדברים על זה הרבה במליאה, ועדיין אנחנו נמצאים שם בעבודה די עצומה ומחייבת אותנו, ואנחנו לא נפסיק.

יצחק אהרונוביץ': אני אומר, לא נפסיק לטפל.

יצחק אהרונוביץ': אתמול ביקרתי בטירה – לדוגמה, דיברת על טירה.

יצחק אהרונוביץ': אתמול הייתי בטירה, ופתחתי תחנת משטרה בטירה.

יצחק אהרונוביץ': זו פעם ראשונה שבמגזר הערבי סוף-סוף יש תחנת משטרה, וצריך להודות לתושבי טירה.

נחמן שי: פעם ראשונה?

יצחק אהרונוביץ': כן.

יצחק אהרונוביץ': יש בחוץ, באום אל פחם, יש בטייבה בחוץ.

יצחק אהרונוביץ': בתוך טירה, במרכז טירה, זה הישג בלתי רגיל.

<קריאה: בשפרעם.

יצחק אהרונוביץ': בשפרעם יש לנו אבל זה יישוב מעורב יותר.

יצחק אהרונוביץ': זה ראש הרשות וזה התושבים וחברי המועצה, וזה שלטון החוק – ויש הרבה משמעויות לאמירה הזאת ולעשייה – לקחנו כסף מכאן ומשם ובנינו תחנה.

יצחק אהרונוביץ': היה מבנה, היה צורך בשיפוץ, העירייה כמובן השתתפה – וזה מסר.

יצחק אהרונוביץ': יש שם הרבה עבודה.

יצחק אהרונוביץ': הכנסנו גם אורגן לתוך טירה, עוד 70 איש – לוחמים, שוטרים, סיירים, חוקרים – ואומרים לי התושבים שם, אנחנו מרגישים.

יצחק אהרונוביץ': נכון, יש מקרי רצח, יש גם כמה גילויים בתיקים - צריך להמשיך בזה – ויהיו גם גילויים ביתר התיקים.

יצחק אהרונוביץ': אני לא הבטחתי מאה אחוז גילויים בתיקים.

יצחק אהרונוביץ': יש עלייה באחוז הגילויים במגזר הערבי בתיקי הרצח.

יצחק אהרונוביץ': חלקם לצערנו – אני לא אוהב להגיד את זה – רצח על כבוד המשפחה.

יצחק אהרונוביץ': כבר נמאס להגיד את הדברים האלה, וזה לא נכון להגיד את הביטוי הזה.

ג'מאל זחאלקה: רצח לשם רצח.

יצחק אהרונוביץ': זה רצח לשם רצח, וצריך להגיד את הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': יש מקרים, אבל המגזר הערבי הוא אחד היעדים, אני אמשיך להוביל את זה.

יצחק אהרונוביץ': גזענות, אמרתי – אני מגנה, אני תוקף בכל מקום, ואני אומר, רבותי, זה יוביל אותנו למקומות אחרים, אפלים וקשים.

יצחק אהרונוביץ': ומכל סוג שהוא.

יצחק אהרונוביץ': ולא בכדי הקמתי גם יחידה מיוחדת לטפל בכל הנושא הנקרא תג מחיר, של הפשיעה הלאומנית ביהודה ושומרון.

יצחק אהרונוביץ': חייבתי – ואמרתי לראש הממשלה ולממשלה, בלי זה אני לא מקדם שום דבר, חייבים להקים יחידה לטפל גם בנושא של פשיעה של טרור יהודי.

יצחק אהרונוביץ': אמרתי את הדברים ולא התביישתי להגיד את זה.

דוד צור: מה שנקרא, תג מחיר.

יצחק אהרונוביץ': מה שנקרא, תג מחיר.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו רואים שם כל יום פגיעה – ויש גם טרור יהודי.

יצחק אהרונוביץ': ויש גם טרור ערבי, כמו שראינו אתמול בצומת תפוח.

יצחק אהרונוביץ': צריך להוקיע את הדברים האלה ולומר אותם בצורה גלויה ואמיתית.

יצחק אהרונוביץ': בנושא חוק דרומי – הייתי שותף לחוק דרומי.

יצחק אהרונוביץ': הנשק בידי המתנחלים – דיברת על זה, חבר הכנסת זחאלקה – אני לא נותן נשק.

יצחק אהרונוביץ': כל נושא יהודה ושומרון זה באחריות הצבא, הוא הריבון, הוא נותן על-פי המפתחות, על-פי הצרכים.

מירי רגב: אנחנו נקיים דיון בעניין הזה, זחאלקה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת עמאר דיבר על הכפר ראמה.

יצחק אהרונוביץ': הכפר ראמה קיבל טיפול נקודתי.

יצחק אהרונוביץ': אני ביקרתי – אני – במרכז הכפר, השר לביטחון פנים, אצל ארגון פשיעה, דפקתי לו בדלת.

יצחק אהרונוביץ': השר לביטחון פנים, זה היה לפני שנה, ואמרתי – תיכנסו ותעשו סדר.

יצחק אהרונוביץ': היו מעצרים, יש כתבי אישום לגבי ארגון מסוים, ושניכם יודעים את זה.

יצחק אהרונוביץ': יש שם עדיין תופעות, היה רצח קשה מאוד של רופא השיניים, אח של ראש המועצה – קשה מאוד – אני מקווה שגם שם יהיה פענוח, אבל יש לנו בעיות לא פשוטות.

יצחק אהרונוביץ': כפר ראמה כמשל.

יצחק אהרונוביץ': זה לא רק שם.

יצחק אהרונוביץ': יש כמה ארגוני פשיעה במגזר הערבי, ואתם מכירים את השמות, שצריך להמשיך לטפל בהם, כמו במגזר היהודי.

יצחק אהרונוביץ': והם התחברו, ואין גבולות ואין יהודי-ערבי, הם עובדים ביחד.

ג'מאל זחאלקה: יש שיתוף פעולה.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, זה המקום היחידי בארץ שיש שיתוף פעולה בין יהודים וערבים.

מירי רגב: זה אומר שאפשר להרחיב את זה.

מירי רגב: ..

יצחק אהרונוביץ': אפשר.

יצחק אהרונוביץ': נושא הפרויקטים של שיטור עירוני ועיר ללא אלימות – חבר הכנסת צור וחבר הכנסת עמאר דיברו על כך – אלה פרויקטים חשובים.

יצחק אהרונוביץ': אמרתי את זה כמה פעמים גם ליושבת-ראש – חייבים חייבים להמשיך.

יצחק אהרונוביץ': זו בדיוק המתכונת.

יצחק אהרונוביץ': כשאין אלפים של שוטרים, הפרויקטים האלה חייבים ללוות אותנו, שותפויות.

יצחק אהרונוביץ': בנושא מאבטחים – אין כוונה לאסוף כלי נשק מהמאבטחים בבתי-הספר, חבר הכנסת עמאר.

יצחק אהרונוביץ': אני חוזר ואומר, אנחנו רוצים שכאשר גומרים את האבטחה יאפסנו את הנשק ולא יסתובבו אתו ברחובות ולא בבתים.

יצחק אהרונוביץ': אני לא משנה את ההחלטות – מי שצריך להיות מאבטח, מאבטח, או בקניון או בכל מקום אחר, רק לא להסתובב, אחר כך הוא יורה באישה או בחברה או בכל מיני מקומות.

יצחק אהרונוביץ': לכן, אני מצמצם את כלי הנשק אצל האנשים.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת זנדברג, קנביס זאת סוגיה שאני לא יכול לפתוח אותה כרגע – סוגיה רחבה מאוד, לא פשוטה, יש דעות לכאן ולכאן.

יצחק אהרונוביץ': כמו שאמרת, יש דעה כזאת ויש דעות הפוכות.

יצחק אהרונוביץ': סיכמתי עם שרת הבריאות שהיא צריכה להוביל – אני אסייע לה – אנחנו מדברים על הקנביס הרפואי, לא על קנביס למכירה בשווקים.

תמר זנדברג: רפואי.

תמר זנדברג: שהיא תוביל גם את נושא הגידול המקומי?

יצחק אהרונוביץ': הכול, אנחנו נסייע, כולל משרד החקלאות.

יצחק אהרונוביץ': דיברתי איתה, היא מקיימת דיון בימים הקרובים.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נגיד את עמדתנו, המשטרה תגיד את עמדתה, אבל היא צריכה להוביל את המהלך ואנחנו מתואמים.

יצחק אהרונוביץ': זה סיכום שהיה לנו השבוע.

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת בועז טופורובסקי, אנחנו בעד החמרה בענישה כמעט בכל דבר.

יצחק אהרונוביץ': הבעיה היא לא בהחמרה.

יצחק אהרונוביץ': רוב החקיקה הקיימת בתחום הפלילי זה שבתי-המשפט לא הולכים לעונשים כבדים.

יצחק אהרונוביץ': הם בדרך כלל נוטים – אני לא יכול ואני לא רוצה למתוח ביקורת – שיקול הדעת הוא של השופט או של חבר השופטים, הם למעשה מחליטים מה מידת העונש.

יצחק אהרונוביץ': בחוק אפשר לתת יותר.

יצחק אהרונוביץ': ולכן אני אומר – נשאיר את זה, זאת סוגיה שאין צורך להיכנס בה, זה מונח לפתחם של בתי-המשפט.

יצחק אהרונוביץ': לגבי עמק חפר – אתמול הייתי שם.

יצחק אהרונוביץ': כמו שאמרתי, אתמול הייתי בטירה, אתמול הייתי בעמק חפר.

דוד צור: מה עם אילת?

יצחק אהרונוביץ': שלשום הייתי באילת.

יצחק אהרונוביץ': אתה רואה, אני מסתובב.

יצחק אהרונוביץ': ידעתי שתשאל אותי על עמק חפר.

יצחק אהרונוביץ': ..

יצחק אהרונוביץ': עמק חפר – אתמול הייתי, אני בונה שם מודל רציני מאוד עם כל חברי המועצות.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו הולכים להשקיע שם המון.

יצחק אהרונוביץ': אני מבין את המצוקה, אני יודע, אני מטפל בזה.

יצחק אהרונוביץ': יש פה עוד כמה דברים אבל היושבת-ראש ביקשה ממני להפסיק.

מירי רגב: אנחנו חייבים לסכם.

מירי רגב: כבוד השר, אני גם אשמח לקבל תשובה לגבי הפענוח של הרצח בבר-נוער.

מירי רגב: עדיין אין לנו תשובה לעניין הזה.

יצחק אהרונוביץ': על זה תשאלי את המפכ"ל כשתבואי לשם.

מירי רגב: אני אשאל את המפכ"ל.

מירי רגב: הוא אמור לבוא אלי, אני גם אשאל אותו בעניין הזה.

מירי רגב: אני חושבת שאנחנו כולנו יכולים להודות לשר על הסקירה באמת השקופה, האמיתית, דיברת מדם לבך על הנושאים האמיתיים, לא הסתרת כאן שום בעיה, שמת את הנושא המרכזי שמטריד את כולנו – ביטחון אזרחי המדינה ואיך אנחנו בעצם יוצרים תחושה שהציבור יכול להתהלך ברחובות ללא חשש – לא של אלימות, לא של אונס, תאונות דרכים, אלכוהול – כל סוגיה שכל אחד ואחד מאתנו, הילדים שלנו, השכנים שלנו, ההורים שלנו, יכולים להיתקל בה.

מירי רגב: אנחנו כן היינו שמחים לקבל סקרים על הביטחון האישי של הציבור.

מירי רגב: דיבר על כך קודם חבר הכנסת חסון כשיצאת.

מירי רגב: נבקש שהמשרד יציג לנו בדיון הבא את הסקרים כדי להראות באמת איפה נמצא הביטחון האישי של אזרחי המדינה.

מירי רגב: בנושא השיטור העירוני העלה כאן בועז שאלה – לא היית כאן – בנושא תל-אביב.

מירי רגב: דיברנו על כך קודם, אמרנו שיש בעיה עם ראש העיר תל-אביב.

מירי רגב: גם בסוגיה הזאת אולי ננסה לעשות איזשהו טיפול נקודתי מה קורה שם עם נושא השיטור העירוני.

מירי רגב: בכל סוגיית המגזר הערבי ענית כאן לחבר הכנסת זחאלקה, אמרנו גם שנערוך סיור משותף של הוועדה באחד היישובים במגזר הערבי.

מירי רגב: כל סוגיית הגנת עדים תבוא לסקירה בוועדה המשותפת, הוועדה החסויה – לא נדון על כך כאן במליאה.

מירי רגב: לגבי צה"ל - לא החזרת לי תשובה בעניין השריפות.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נבדוק.

יצחק אהרונוביץ': אני אעביר לך.

מירי רגב: אני בהחלט מתכוונת לקבל תשובה בעניין הזה.

מירי רגב: בסוגיית המסתננים – היה לנו אתמול ביקור מאוד מאוד מרגש, כואב, של חברי הוועדה בשכונה.

מירי רגב: צריך לטפל בזה.

מירי רגב: אני מבינה שכרגע הטיפול עובר לקטע המשפטי.

מירי רגב: אנחנו נקיים דיון גם עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה וגם עם משרד המשפטים, משרד הפנים והיועץ המשפטי לממשלה, כדי לראות איך אנחנו מקדמים את הנושא הזה.

מירי רגב: גם בנושא בתי-הסוהר נקיים היום דיון ונגיע לסיור שם.

מירי רגב: בנושא התקציב ננסה לראות כל מה שניתן כדי לסייע לכם, כדי שלא יפגעו בתקציב המשרד וכדי שכן נעשה את כל שניתן להעלות את שכר השוטרים.

מירי רגב: תודה רבה לך, תמה הישיבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה.