ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 4, 2013-04-30 10:00

אבישי ברוורמן: בוקר טוב.

אבישי ברוורמן: לבקשת חבר הכנסת חנא סוויד אנחנו מעלים את ההצעה לסדר היום בדיון מהיר לגבי הנושא של הצפת עמק בית נטופה.

אבישי ברוורמן: אני מניסיוני יודע שהדבר הזה חוזר מפעם לפעם.

אבישי ברוורמן: לצערי, אני לא רואה שהדבר טופל בעבר.

אבישי ברוורמן: אני אתן לד"ר סוויד, ידידי, להציג את הנושא ולפתוח את הדיון.

חנא סוייד: תודה, אדוני היושב-ראש.

חנא סוייד: אני מודה לך ולהנהלת הוועדה על קיום הדיון המהיר הזה, באמת במהירות המתבקשת.

חנא סוייד: ראשית כל אני רוצה לברך את אלה שהספיקו להגיע להשתתף בדיון החשוב הזה מבועיינה ומנוג'ידאת.

חנא סוייד: עוד יגיעו אנשים מעראבה, מסח'נין ומהיישובים האחרים מסביב לבקעת בית נטופה.

חנא סוייד: אני מברך את חברי הכנסת שמצאו לנכון לבוא לדיון החשוב הזה.

חנא סוייד: עדיין, אדוני היושב-ראש , אם עוברים ליד בקעת בית נטופה אפשר לראות שחלק ניכר מהשטח של הבקעה מוצף במי גשמים.

באסל גטאס: עכשיו זה התחדש עם הגשם האחרון.

חנא סוייד: קצת.

חנא סוייד: בגלל השבוע האחרון של הגשמים גדל עוד פעם השטח.

חנא סוייד: עצם העובדה שהיום, בסוף אפריל התחלת מאי, עדיין יש מים - אני מעריך שייקח עוד חודש עד שכל השטח יתייבש - זה אומר ששטחים נרחבים הוצפו.

חנא סוייד: כל היבולים, כל הזרעים שנזרעו שם נחרבו.

חנא סוייד: לחקלאים לא יצא כלום מכל התבואה: החיטה, השעורה.

חנא סוייד: מכל הזרעים האחרים שרגילים לזרוע בבקעה לא יפיקו שום תועלת מהעונה החורפית שמסתיימת עכשיו.

חנא סוייד: זה הפסד גדול לחקלאים.

חנא סוייד: את הזרעים לעונה הקיצית של אבטיחים, מלונים וכל הדברים לקיץ היו חייבים לזרוע.

חנא סוייד: הם לא הספיקו בגלל ההצפה.

חנא סוייד: מהשטחים החקלאיים לא יפיקו שום תועלת כל השנה.

חנא סוייד: זה הפסד ניכר.

חנא סוייד: אנחנו מדברים על אלפי דונמים.

חנא סוייד: אני מעריך את זה כ-10 אלפים דונם סך הכל של אדמה חקלאית.

חנא סוייד: אין אח ורע במדינה למקרה הזה ולתופעה הזאת.

חנא סוייד: מה שמעניין, אדוני היושב-ראש, הוא שזה לא מקרה חד פעמי, זה לא איזה אסון טבע שקרה פעם אחת, זה מצב שחוזר על עצמו כל מספר שנים.

חנא סוייד: בתדירות של אחת ל-5,6 שנים יש את התופעה הזאת.

חנא סוייד: כמעט כל שנה יש, אבל בהיקפים יותר מצומצמים.

חנא סוייד: בהיקף הנוכחי הייתי אומר אחת ל-5,6 שנים זה חוזר על עצמו.

חנא סוייד: זה אומר שמזמן היה צריך להיות פתרון לבעיה הזאת.

חנא סוייד: התחילו לדבר על הפתרון ועל הצורך במציאת פתרון וביצועו כבר משנות ה-60.

חנא סוייד: רק אנקדוטה אני אספר לך, אדוני היושב-ראש.

חנא סוייד: אני קראתי את הסכם החלוקה משנת 47 של האו"ם.

חנא סוייד: בקעת בית נטופה מוזכרת שם.

חנא סוייד: מוזכר שהגבול צריך לעבור בתוואי כזה שיאפשר לסוכנות היהודית להקים שם מאגר מים גדול להשקיה.

חנא סוייד: אני מתעניין בזה, כי זה ממש ליד היישוב שלי.

חנא סוייד: אני עושה את הריצה היומית שלי גם שם.

אבישי ברוורמן: תזכיר לפרוטוקול את היישוב שלך.

חנא סוייד: עילבון.

חנא סוייד: המצב הזה מחייב פתרון.

חנא סוייד: דובר הרבה על פתרונות.

חנא סוייד: שום דבר לא נעשה, מלבד יוזמה קטנטונת.

חנא סוייד: באמצע שנות ה-90, בכהונת ממשלת רבין, היה סגן שר החקלאות, וואליד צאדק, מטייבה.

חנא סוייד: הוא יזם שם התחלה של פתרון.

חנא סוייד: הם חפרו שם תעלה שנקראת "אמבטיה".

חנא סוייד: זה בגראונד זירו, מה שנקרא, ממש במפלס הנמוך ביותר.

אבישי ברוורמן: היא נקראת "אמבטיה"?

חנא סוייד: כן.

חנא סוייד: אני קורא לזה גראונד זירו.

חנא סוייד: עשו שם תעלה שקצת עוזרת לשפכים מסביב, אבל זה פצפונת, זה ממש פתרון מאוד מאוד לוקאלי, מאוד מאוד מוגבל.

חנא סוייד: הייתי חייב לציין גם את זה.

חנא סוייד: אני בטוח שכל האנשים יציינו כל פתרון וכל תרומה אמיתית לפתרון הבעיה הזאת.

חנא סוייד: זה הדבר היחידי שנעשה.

חנא סוייד: אני מוסיף עוד פן, עוד נדבך אחד לדיון, אדוני היושב-ראש - זה מה שבלט בתקופה האחרונה- וזה עמדת ארגוני הגנת הסביבה והמשרד לאיכות הסביבה בקונטקסט הרחב של ההתמודדות עם בעיית ההצפות בבית נטופה.

חנא סוייד: אני לא רוצה להגיד בלעג, אבל אני אציין את העובדה שארגוני הסביבה והמשרד להגנת הסביבה התאהבו בהצפות.

חנא סוייד: הם חושבים שזה יפה, שצריך לשמור על ההצפה הזאת כי היא נראית יפה מההרים והגבעות מסביב.

חנא סוייד: אני לא יודע איך אפשר לתאר את העמדה הזאת.

חנא סוייד: אסור לשכוח שזה פוגע כלכלית בבעלי האדמות ובבעלי הקרקעות.

חנא סוייד: זה גורם להם נזקים.

חנא סוייד: צריך למצוא את האיזון המתאים.

חנא סוייד: לא צריך לדאוג ואי אפשר להסתפק רק שזה יפה, שזה נחמד ושאוהבים את זה ארגוני איכות הסביבה והגנת הסביבה.

חנא סוייד: צריך לאזן את זה על ידי האינטרס, ראיית האינטרס וטיפוח האינטרס של בעלי האדמות.

חנא סוייד: אני כבר אומר שבמשרד החקלאות חושבים לא רק כחקלאיים אלא כמגיני סביבה.

חנא סוייד: הם מדברים על פרויקט משולב שבו משאירים את המצב כפי שהוא בבקעה, אבל מוצאים פתרונות שיעודדו תיירות, יעודדו הפקת רווח כלכלי מעצם העובדה שיש מראה מעניין ויפה.

חנא סוייד: שומרים על הסביבה ועל המצב כפי שהוא, אבל נותנים כאילו פיצוי לחקלאים ולבעלי האדמות על ידי פיתוח יזמות תיירותית מסביב לבקעה.

חנא סוייד: אם הרעיון הזה בר מימוש ובסקאלת זמן סבירה הוא יכול להיות בסדר, אבל עד כמה שאני רואה וממה שהניסיון מלמד מלהתמודד באופן אמיתי עם ההצפות שלוקח 50 שנה, אני חושש שזה ייקח 100 שנה.

אבישי ברוורמן: אולי תאמר לנו בכמה דונמים, בכמה חקלאים ובכמה משפחות מדובר.

אבישי ברוורמן: תיתן לנו סדרי גודל.

חנא סוייד: אני מעריך שמדובר ב-10 אלפים דונם מוצפים.

ג'מאל מדלג': כל הבקעה כולה זה 40 אלף דונם.

ג'מאל מדלג': החלק המוצף הוא בסדר גודל של 10 אלפים דונם.

אבישי ברוורמן: לכמה משפחות?

ג'מאל מדלג': 4000 בעלי חלקות.

חנא סוייד: אני רוצה לסיים את הסקירה שלי.

חנא סוייד: מה שאני רוצה להדגיש כאן זה את המצוקה של בעלי האדמות ואת הצורך להתוות פתרון ולשים אותו באיזו מסגרת זמן, בלוח זמנים לביצוע.

אבישי ברוורמן: לפני שנקבל את התגובה של משרד החקלאות אני אבקש ממספר חברי כנסת.

אבישי ברוורמן: הראשון זה רונן הופמן.

רונן הופמן: קודם כל, תודה על הסקירה ועל הישיבה הזאת.

רונן הופמן: אני חושב שהיא חשובה.

רונן הופמן: אני מתרשם שאכן ישנה מצוקה של בעלי האדמות ובעלי החלקות.

רונן הופמן: קראתי כל מיני דוחות בעניין הזה, כולל את הדוח של רשות הטבע והגנים שבו מפורט לאו דווקא העניין שהם רואים בהצפה דבר יפה.

רונן הופמן: יש כאן משהו הרבה יותר עמוק.

רונן הופמן: הם טוענים - אני סבור וכמובן מניח שמה שהם טוענים זה מבוסס - שהבקעה הזאת מאוד ייחודית מבחינה אקולוגית כי יש שם צמחים ייחודיים, בעלי חיים ייחודיים וכן הלאה.

רונן הופמן: זה לא רק מראה.

רונן הופמן: יש בבקעה הזאת משהו שיכול להפוך אותה למרכז תיירותי יוצא דופן.

רונן הופמן: אני מחזק אותך בסיפא של דבריך בעניין שכנראה כן מתבקשת כאן תכנית רב תחומית, תכנית שכוללת את התיירות, שכוללת את החקלאות.

רונן הופמן: בסופו של דבר היא אמורה ליצור את האיזון הנכון, כי המצוקה של בעלי האדמות היא אמיתית.

רונן הופמן: בגלל שאנחנו כל כך נדירים מבחינה אקולוגית בדברים ייחודים וכל כך דרוש וחשוב לשמור על הסביבה, אני חושב שצריך לדאוג שהתכנית הרב תחומית הזאת תתוכנן ותיושם בהרבה פחות מ-100 שנים.

רונן הופמן: אני חושב שזאת באמת הדרך, לאו דווקא לראות את אחד הצדדים כצד שהוא צודק יותר.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לך.

אבישי ברוורמן: למען האמת, לא היינו מודעים לנושא הזה, אחרת היינו מזמינים חלק מארגוני הסביבה.

קריאה: יש.

אבישי ברוורמן: מצוין.

אבישי ברוורמן: אני שמח.

אבישי ברוורמן: תודה רבה על ההערה החשובה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש עכשיו את חבר הכנסת מסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב-ראש.

מסעוד גנאים: בוקר טוב לכולם.

מסעוד גנאים: אני מברך את כל האורחים ואת כל חברי הכנסת.

מסעוד גנאים: האמת שהעניין של עמק בית נטופה הוא כמו סרט תורכי ארוך.

מסעוד גנאים: אני מקווה שהוא יסתיים.

מסעוד גנאים: אני מחזק את מה שאמר חברי, חבר הכנסת חנא סוויד.

מסעוד גנאים: כולנו מכירים את השטח.

מסעוד גנאים: כולנו יודעים שכל שנה כמעט – זה בסדר גודל פחות ממה שקרה השנה הזאת, אולי בגלל כמות הגשמים הגדולה והרבה השנה הזאת – אלפי דונמים בחלק המזרחי נהפכים ללגונה גדולה, לביצה גדולה.

מסעוד גנאים: זה גורם נזק לפלאחים, לבעלי השטחים.

מסעוד גנאים: אני חושב שעל הממשלה למצוא פתרון, אם זה בצורת פיצויים לחקלאיים האלה בגלל הנזק.

מסעוד גנאים: הייתי אומר שהפתרון צריך להיות פתרון יסודי מהשורש.

מסעוד גנאים: השאלה של עמק בית נטופה היא ארוכה מאוד.

מסעוד גנאים: אני אישית וגם חבריי חברי הכנסת התעניינו בה וניסינו לפתור אותה עם כל המשרדים: משרד הפנים, איכות הסביבה, חקלאות, פיתוח הגליל והנגב.

מסעוד גנאים: היו פרויקטים, היו תכניות.

מסעוד גנאים: התכניות האלו לא מומשו.

מסעוד גנאים: התכניות האלו לא יצאו לפועל.

מסעוד גנאים: עמק בית נטופה צריך פתרון, צריך תכנית הבראה שתפתור את הבעיה מהשורש.

מסעוד גנאים: היה פרויקט ניקוז והשקיה של עמק בית נטופה.

מסעוד גנאים: אני הבנתי ממשרד החקלאות שהפרויקט הזה איננו עכשיו.

מסעוד גנאים: יש תכנית חדשה.

מסעוד גנאים: אני מבקש לשמוע על התכנית ממשרד החקלאות.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מחבר הכנסת אברהים צרצור.

אבישי ברוורמן: אחרי זה אנחנו נתחיל לשלב את חברי הכנסת יחד עם ראשי המועצות.

אבישי ברוורמן: כולם ידברו.

אברהים צרצור: אני מעדיף שנציגי האזור ידברו בצורה מפורטת.

אברהים צרצור: הם אנשים שחיים את המקום.

אברהים צרצור: אני אדגיש שתי עובדות בסיסיות.

אברהים צרצור: העובדה הראשונה היא שאני מאוד חושש, כבוד היושב-ראש, שהעדר פתרון לבעיות של העמק הזה נובע מהמדיניות של מדינת ישראל מאז קום המדינה ועד היום.

אברהים צרצור: מבחינה פרקטית יש אפשרות לפתור את הבעיות של ההצפה וכו', להפוך את המקום הזה למקום אידיאלי מבחינה תיירותית ומבחינה חקלאית.

אברהים צרצור: איך אפשר להעלות על הדעת שישראל מאז קום מהמדינה ועד היום לא החליטה בצורה נועזת לפתור את הבעיה הזאת?

אברהים צרצור: בשנות ה-90, כפי שאמר חבר הכנסת סוויד, הייתה תכנית כזאת.

אברהים צרצור: היה שר חקלאות בשם יעקב צור.

אבישי ברוורמן: הסגן שלו היה וואליד צאדק.

אברהים צרצור: הוא החליט להקצות 45 מיליון שקלים לביצוע הפרויקט הזה.

אברהים צרצור: פרסמו מכרז.

אברהים צרצור: את המכרז קיבלה חברה בשם תה"ל.

אברהים צרצור: התחילו שם את העבודה במשך תקופה מסוימת.

אברהים צרצור: פתאום התהפכה המפה הפוליטית ובאה ממשלה אחרת.

אברהים צרצור: בממשלה החדשה בא השר רפאל איתן וקיבל את משרד החקלאות.

אברהים צרצור: ההחלטה הראשונה שהוא קיבל היא לבטל את התכנית הקודמת של יעקב צור.

אברהים צרצור: בזאת נתקע הפרויקט הזה עד היום.

אברהים צרצור: אני מאוד מבקש לבדוק את הסוגיה אם לישראל יש כוונה כנה לפתור את הבעיות או לא.

אברהים צרצור: זה דבר עקרוני.

אברהים צרצור: אם לא - אני אגיד לכם במלוא הכנות – אז אפילו אם נתכנס בוועדה הזאת ובוועדות אחרות לא נפתור את הבעיה.

אברהים צרצור: אדוני יושב-ראש הוועדה, אני פונה אליך שאתה באופן אישי תבדוק את זה עם כל הגורמים הממשלתיים, תפצח את הסוגיה אם יש כוונה כנה לממשלת ישראל לפתור את הבעיה הזאת.

אברהים צרצור: אם יש כוונה כנה, אז הנושאים הפרקטיים האחרים של תקציבים וכו' כבר קיימים.

אברהים צרצור: תכניות כבר קיימות בשטח, צריך רק לקבל החלטה להתחיל את העבודה ולהפוך את המקום הזה לפנינה לתפארת המקום ומדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת צרצור, אני לוקח את האתגר הזה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש עכשיו מד"ר באסל גטאס, שהוא גם מהנדס ומתמחה בנושא הניקוז.

אבישי ברוורמן: אולי יש לו הערה נוספת.

באסל גטאס: אני מעריך שהשטח הכללי של העמק הוא 50 אלף דונם, לא 40 אלף דונם.

באסל גטאס: יש 8 כפרים עם אוכלוסייה של מעל ל-100 אלף תושבים.

באסל גטאס: אנחנו מדברים על פרויקט שנוגע ל-100 אלף תושבים.

באסל גטאס: אולי חלקת האדמה, הטבע היחידה שנשארה שיש בה ריכוז של עבודה חקלאית בכל המדינה זה בקעת בית נטופה.

באסל גטאס: היה באזור החוף, באזור מישור אבלין, תמרה.

באסל גטאס: זה גם הולך ונכבש על ידי הבינוי הטבעי.

באסל גטאס: אני אישית מעורב מ-84,85 בעניין.

באסל גטאס: כתבנו תכנית ראשונה לאיחוד האירופי לגיוס כסף על ידי ד"ר חאתם כנעאני, שהוא מייסד אגודת הגליל.

באסל גטאס: אני הייתי המנהל שלה הרבה שנים.

באסל גטאס: הוא בן של עראבה.

באסל גטאס: הוא בעלים של אדמה חקלאית.

באסל גטאס: כתבנו את זה לאיחוד האירופי בשנת 85 ו-86.

באסל גטאס: עד היום כל הממשלות מתחלפות.

באסל גטאס: לפתור את הבעיה של בקעת בית נטופה זה כאילו עניין של מוביל ארצי חדש.

אבישי ברוורמן: בעיה ישראלית פלסטינית.

באסל גטאס: זה עניין של כוונה פוליטית, קודם כל לקחת.

באסל גטאס: זאת אולי הדוגמה הקלאסית ביותר שאפשר לקחת בעיה, לפתור אותה ולהפוך אותה לנכס, למנוף כלכלי, למשהו שיפתח את האזור מכל הבחינות.

באסל גטאס: אני מהנדס סביבה.

באסל גטאס: אני דואג לסביבה, למקורות שלנו: טבע, בעלי חיים, חי וצומח.

באסל גטאס: אין בעיה.

באסל גטאס: אולי זה יהיה עוד מקרה שבו אפשר יהיה ליישם הלכה למעשה את עקרונות הפיתוח בר קיימא.

באסל גטאס: מדברים על זה בישראל.

באסל גטאס: מפתחים תיאוריות.

באסל גטאס: תראו לי מקום אחד בישראל שנעשה בו פרויקט מא' עד ת' על לפי עקרונות של פיתוח בר קיימא.

באסל גטאס: זה המקום, זה המקרה שאפשר לקחת את כל האזור, לפתח אותו בצורה מושכלת, מה שנקרא sustainable development.

באסל גטאס: זה לוקח בחשבון את האנשים.

באסל גטאס: אין sustainable development שלא לוקח קודם כל את האנשים.

באסל גטאס: בישראל חושבים שסביבה ואנשים זה שני דברים שונים.

באסל גטאס: קודם כל לרווחת אנשים, אחר כך לרווחת הטבע.

באסל גטאס: יש סוגיה אחת, שגם את זה אני מטיל עליך, אבישי, לחשוב.

באסל גטאס: יש פה עניין סטטוטורי שצריך לפתור.

באסל גטאס: זה לא נופל בתחום שיפוט של עיר או בתחום שיפוט של אזור מסוים.

באסל גטאס: יש פה עניין של בעלות פרטית.

באסל גטאס: מה שלא יהיה בפרויקט אנחנו פוגעים בבעלות פרטית של אנשים.

באסל גטאס: צריך לעשות תהליך של רה פרצילציה.

באסל גטאס: כל פתרון של ניקוז צריך להיות על חשבון חלק מהאנשים.

באסל גטאס: צריך לראות איך מפצים אותם.

באסל גטאס: פה צריך פתרון שהוא מעבר למסגרות הארגוניות הקיימות.

באסל גטאס: על הצורה אנחנו צריכים לחשוב בינינו, יחד עם ראשי המועצות.

באסל גטאס: אתגר נוסף, פרופ' ברוורמן, מעבר לכל האתגרים האחרים, זה העניין של הרישוי , של איך להתגבר על העניין הארגוני.

באסל גטאס: אולי צריך להמציא רשות מיוחדת לפיתוח בקעת בית נטופה שיהיה בסמכותה להוביל את כל המהלכים של הרישוי, של הרה פרצילציה - איחוד וחלוקה מחדש, של כל הדברים מהסוג הזה.

באסל גטאס: אני מוצא את עצמי בסרט הזה כל כך הרבה פעמים.

באסל גטאס: הזכרתי לג'מאל שלפני 3,4 שנים עשינו יום עיון שלם.

באסל גטאס: אמר לי ג'מאל שמכאן עד להודעה חדשה יש קלסרים במשרד החקלאות על בקעת בית נטופה.

באסל גטאס: הבעיה איך להפוך את מה שיש בקלסר לפרויקט בשטח.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, חבר הכנסת גטאס.

אבישי ברוורמן: אני אתן עכשיו לחבר הכנסת דב חנין שביקש.

אבישי ברוורמן: אחר כך אני אבקש את ראש מועצת עראבה, עומר נאסר, לפתוח.

דב חנין: אני מאוד שמח שחברי, חבר הכנסת סוויד, מביא את הנושא החשוב הזה לשולחנה של הוועדה.

דב חנין: אני חושב שיש פה כמה חברי כנסת שמלווים אותו.

דב חנין: אני מאוד אשמח, אדוני היושב-ראש, שגם אתה תיכנס לתמונה, כי צריך פה לחץ כדי להזיז את הדברים.

דב חנין: אני אומר את הדברים מהזווית שאני מכיר.

דב חנין: אני מלווה את הסוגיה הזאת כבר כמה שנים.

דב חנין: יושב איתנו ראש המועצה.

דב חנין: אני זוכר שבפגישות קודמות הוא כבר אמר שהוא לפעמים נרתע מלהגיע לפגישות כי כשהוא אומר בעראבה שהוא נוסע לעוד פגישה בעניין בקעת בית נטופה, התושבים אומרים לו שחבל על הכסף של הבנזין, שחבל על הדלק.

דב חנין: אני מניח שראש המועצה הגיע לכאן, אדוני יושב-ראש הוועדה, גם לכבודך, מתוך תקווה שאולי ההתערבות שלך ושל הוועדה הזאת תעשה כאן שינוי.

דב חנין: אכן אנחנו מדברים על אזור מיוחד במינו.

דב חנין: הוא מיוחד במינו מכמה בחינות.

דב חנין: הוא קודם כל מיוחד במינו, כמו שאמר חבר הכנסת באסל גטאס, בזה שהוא אזור של ריכוז חקלאי מאוד מאוד גדול שמהווה בסיס של קיום של כמה וכמה כפרים, תושבים ואוכלוסייה ערבית.

דב חנין: זה די נדיר בארץ שנשאר כזה דבר.

דב חנין: אין היום בישראל מקומות שאתה יכול להסתכל על מרחב ולהגיד שיש חקלאות של הציבור הערבי בהיקף גדול, בהיקף משמעותי שמהווה בסיס של ישובים שונים.

דב חנין: זה דבר אחד.

דב חנין: הדבר השני זה שזה אזור מאוד מאוד יפה.

דב חנין: אין שום ניגוד אמיתי בין שני הדברים האלה.

דב חנין: זאת הנקודה הכי חשובה שצריך להבין אותה בדיון הזה.

דב חנין: אותי ביקש בזמנו שר החקלאות הלפני קודם, שלום שמחון, להיכנס לתמונה כי היו ויכוחים – כך זה הוצג - בין ארגוני הסביבה לתושבים ולמשרד החקלאות.

דב חנין: אני נכנסתי לתמונה לבקשתו.

דב חנין: ניהלתי פגישות עם המשרד להגנת הסביבה, עם ארגוני הסביבה, עם רשות הטבע והגנים, עם החברה להגנת הטבע וכדומה.

דב חנין: ההבנה של כולם מסביב לשולחן הייתה שאם באזור הזה לא תישמר ולא תתפתח חקלאות, האזור הזה לא יישמר, הוא לא יהיה.

דב חנין: מי שחושב שאפשר שזה יהיה אזור בלי חקלאות, שאפשר שאנשים יוכלו להתפרנס ממנו וגם שאיך שהוא, בדרך פלא, הדבר הזה היפה והמקסים של העמק הזה יישמר, פשוט לא חי במציאות שלנו.

דב חנין: יקרו שם הרבה דברים אחרים.

דב חנין: מי שכאילו רוצה להגן על כל פרח ועל כל פינה, ימצא שלא יישארו שום פרחים בשום פינה.

דב חנין: נעשה פה תהליך מאוד יפה בדרגים המקצועיים של הבנה.

דב חנין: כמו שאמר חבר הכנסת גטאס, הדרך היא לפתח את האזור הזה בתור בר קיימא, עם חקלאות מקיימת אבל גם מפרנסת.

דב חנין: יש פתרונות, יש אפשרויות ויש תכניות.

דב חנין: הכל עדיין באיזה שהוא מקום תקוע.

דב חנין: אני רוצה לציין שברמת אנשי המקצוע נתקלתי בהרבה מאוד רצון טוב.

דב חנין: אני רוצה להביע הערכה לג'מאל שמלווה את התהליך מטעם משרד החקלאות.

דב חנין: הוא עושה עבודה מאוד קשה.

דב חנין: יש הרבה נכונות מצד כל הגורמים המקצועיים לשיתוף פעולה.

דב חנין: גם מצד המשרד להגנת הסביבה ראיתי נכונות כזאת, מצד הארגונים הירוקים, מצד התושבים.

דב חנין: כמו שאמר חבר הכנסת גטאס, מדובר בקרקע פרטית.

דב חנין: התושבים מוכנים ללכת למהלך של הידברות, שותפות, מהלך של שינוי מבחינתם כדי לאפשר את העבודה הזאת.

דב חנין: איפה הדברים נתקעים?

דב חנין: הדברים נתקעים בדרג של קבלת ההחלטה ברמה הפוליטית.

דב חנין: מקצועית הכל בשל.

דב חנין: הסוגיה הזאת בשלה לסיכום, להחלטה והתקדמות.

דב חנין: אני שוחחתי בעניין הזה עם שר החקלאות הנכנס, חבר הכנסת יאיר שמיר.

דב חנין: הוא הביע הרבה עניין בסוגיה.

דב חנין: הוא אמר שהוא מוכן ללמוד אותה.

דב חנין: אני חושב שהיום, בעקבות הדיון הזה שחבר הכנסת סוויד יזם, נדרשת התגייסות שלנו כוועדה וחילוץ העגלה הזאת מהמקום שבו היא נתקעה, שהוא המקום של ההחלטות הפוליטיות.

דב חנין: מקצועית זה אפשרי, ציבורית זה מתבקש.

דב חנין: זה יהיה חשוב לא רק לתושבים שם באזור, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: הסוגיה הזאת היא סוגיה שציבור רחב מסתכל עליה.

דב חנין: אם פעם אחת, תקדימית, במדינת ישראל אפשר יהיה לערוב לאזור שבו יש חקלאות של אוכלוסייה ערבית, לאזור שהמדינה מתייחסת אליו ברצינות, נותנת לו פתרונות ומאפשרת לאנשים לחיות על אדמתם, המשמעות של זה תהיה באופן רוחבי ותקדימי על ציבורים רחבים מאוד מאוד חיובית.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לחבר הכנסת חנין.

אבישי ברוורמן: אני אבקש מראש מועצת עראבה, עומר נאסר.

עומר נאסר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבריי תושבי עראבה, תושבי בועיינה-נוג'ידאת ותושבי סח'נין.

עומר נאסר: אני מסכים עם כל מילה שנאמרה כאן על ידי היושב-ראש, על ידי חברי הכנסת.

עומר נאסר: מדובר בעמק הגדול והרחב ביותר במדינה שעדיין נשאר ללא שום פיתוח חקלאי, ללא השקיה.

עומר נאסר: מדובר בשטח של כ-50 אלף דונם שמשרת כ-100 אלף תושבים מיישובי הסביבה: בועיינה, סח'נין, עראבה, עילבון וכפר מנדא.

עומר נאסר: מדובר בכמה ישובים שחלק מהם נשענים בפרנסתם על החקלאות.

עומר נאסר: מה לעשות, זה הטבע.

עומר נאסר: או שיש שנים שחונות, או שיש שנים ברוכות מבחינת הגשמים.

עומר נאסר: בשני המקרים , למרבה הצער, אין חקלאות.

עומר נאסר: כשאין גשם אין חקלאות כי כמות הגשם לא מספיקה לגדל חקלאות, כשיש גשם בכמויות ברוכות וגדולות מבחינה ארצית, מה שקרה השנה, אין חקלאות.

עומר נאסר: מבחינה מקצועית ליוויתי את הנושא הזה במהלך 4 השנים האחרונות כראש רשות.

עומר נאסר: נפגשתי עם שרי החקלאות, אחד אחרי השני.

עומר נאסר: הגענו למצב ששר החקלאות לשעבר, שלום שמחון, אמר שהוא מרים ידיים.

עומר נאסר: ג'מאל יעיד על כך.

עומר נאסר: אני רוצה להודות ולהתוודות שמשרד החקלאות הוא המשרד שביקרנו בו במהלך השנים האחרונות ללא שום תוצאה.

עומר נאסר: אנחנו מבקרים בכל מיני משרדי ממשלה שאנחנו עובדים איתם.

עומר נאסר: מכולם אנחנו יוצאים בהרבה מקרים עם תוצאות, חוץ ממשרד החקלאות.

עומר נאסר: הגענו למצב שכל הנושאים המקצועיים בשלים, כולם נפתרו.

עומר נאסר: אני רוצה להודות לכולם שעמלו רבות על מנת לפתור את כל הסוגיות שהיו תקועות.

עומר נאסר: בראש וראשונה אני רוצה להודות לג'מאל, לחבר'ה במשרד החקלאות ולתושבים.

עומר נאסר: בשלב מסוים תלו את הדבר ואת אי הפתרון של הסוגיה בתושבים שלא משתפים פעולה.

עומר נאסר: התושבים שיתפו פעולה.

עומר נאסר: היום התושבים מסכימים גם הם, נשאר רק לקבל החלטה.

עומר נאסר: בשלב מסוים השר אמר שנלך לכנסת, שנלך לממשלה כדי שנקים לובי בכנסת שילחץ על הממשלה, כי הנושא צריך החלטת ממשלה ברמה לאומית על מנת להתקדם בסוגיה הזאת.

עומר נאסר: היום מה שיש בבקעת בית נטופה זו ביצה אחת גדולה.

עומר נאסר: העגלה של התכנית, מה שאמר חבר הכנסת דב חנין, תקועה בבוץ.

עומר נאסר: היא תקועה בבוץ תרתי משמע: בבוץ של הבקעה ובבוץ של הוויכוחים בין הגורמים השונים.

עומר נאסר: צרך לקבל החלטה אמיצה ולהוביל את העניין קדימה.

עומר נאסר: לחבר'ה הפאלחים מעראבה, מסח'נין, מבועיינה- נוג'ידאת שטרחו להגיע כאן יש עדיין תקווה.

עומר נאסר: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, שאנחנו תולים תקווה גם בך.

עומר נאסר: אתה הובלת תכנית חומש של פיתוח המגזר הערבי.

עומר נאסר: הייתי בקשר ישיר איתך.

עומר נאסר: אני רוצה להודות לך בהזדמנות הזאת על כך שהתכנית הזאת תרמה רבות לפיתוח המגזר הערבי.

עומר נאסר: אני רוצה שהפעם תקבלו עוד החלטה אמיצה על מנת לפתור את הבעיה האקוטית הזאת שנקראת עמק בית נטופה אחת ולתמיד.

מוחמד ח'אדרה: בשנת 71 התחילו לחשוב איך לייבש את הביצות בבקעה ולעשות ניקוז.

מוחמד ח'אדרה: קראתי ויש לי גם מסמכים שמשנת 71 התחילו לקחת פעם את המים לכיוון טבריה, פעם אחת לוואדי רומאנה ולכל מיני.

מוחמד ח'אדרה: ב-88 הייתה אגודה בעראבה במימון האיחוד האירופי.

מוחמד ח'אדרה: הם הכינו תכניות לגבי שני מאגרים.

מוחמד ח'אדרה: במים שנאגרים בחורף משתמשים להשקיה בקיץ.

מוחמד ח'אדרה: בממשלת רבין המנוח היה סגן השר וואליד צאדק.

מוחמד ח'אדרה: הם רצו לקחת את התכנון ולהריץ אותו בכל מיני משרדים.

מוחמד ח'אדרה: התחילו איזו תעלה מסוימת שנשארה עד עכשיו.

מוחמד ח'אדרה: היא כל שנה הולכת ומתמלאת.

מוחמד ח'אדרה: הגענו עד 2000.

מוחמד ח'אדרה: ב-2000 אמר משרד החקלאות שהוא יכין תכניות, שיש 40 מיליון שקל.

מוחמד ח'אדרה: הכינו איזו תכנית לגבי שני מאגרים שהמים יתנקזו אליהם.

מוחמד ח'אדרה: זה נמשך עד 2006.

מוחמד ח'אדרה: לפעמים משרד החקלאות זורק את הכדור כלפינו לגבי כך שהאנשים לא מסכימים.

מוחמד ח'אדרה: ב-2006 החתמנו 90% מבעלי האדמות בסח'נין על כך שהם יהיו מוכנים לוותר עד 6% מאדמותיהם.

מוחמד ח'אדרה: אמרתי ואני אומר עוד פעם, שאם תהיה תכנית אנחנו מתחייבים כאגודה שהאנשים יהיו מוכנים לוותר עד 7% או 8%, רק שלא יישארו הביצות האלו.

מוחמד ח'אדרה: ב-2012 בא עוד פעם המשרד ואמר שיש תכנית מרחבית ללא ניקוז.

מוחמד ח'אדרה: מה עם השקעה?

מוחמד ח'אדרה: אז באו הבחירות.

מוחמד ח'אדרה: ביולי הייתה ישיבה.

מוחמד ח'אדרה: הפעם שיתפו אותנו.

מוחמד ח'אדרה: קודם היו מתכננים ושמים את זה במגירות.

מוחמד ח'אדרה: עכשיו אנחנו לא יודעים איפה זה עומד.

מוחמד ח'אדרה: אנחנו מוכנים להיות שותפים בתכנון ובביצוע על מנת שהאנשים יחיו מהאדמה שלהם.

מוחמד ח'אדרה: אם רוצים להקטין את האבטלה במגזר, אז זה תחום שיכול להקטין את האבטלה בכך שהרבה משפחות יעבדו באדמות שלהן.

מוחמד ח'אדרה: ידוע לכם שהשנה – לא הבאתי את התצלומים – יש עד עכשיו ביצות ביצות בתוך הבקעה.

מוחמד ח'אדרה: כל היבולים אבודים.

מוחמד ח'אדרה: אי אפשר לזרוע מעכשיו כל מיני זרעים.

מוחמד ח'אדרה: אנחנו מבקשים לחשוב פעם אחת ולתמיד מה הולכים לעשות.

מוחמד ח'אדרה: צריך לעשות תכנית ברת ביצוע.

מוחמד ח'אדרה: אנחנו מבקשים להיות שותפים.

מוחמד ח'אדרה: לא נסכים שרק יביאו אלינו ולא נדע איפה זה.

מוחמד ח'אדרה: התכנית האחרונה היא מרחבית.

מוחמד ח'אדרה: לא מדובר על שני המאגרים שדיברו עליהם, מדובר במרחבית.

מוחמד ח'אדרה: אי אפשר לא לשלם פיצויים לחקלאים שחיים מהחקלאות שלהם באדמות שלהם.

מוחמד ח'אדרה: מספיק שהאדמה לא מניבה.

מוחמד ח'אדרה: אנחנו לא מבקשים 5000 שקל עבור כל דונם.

מוחמד ח'אדרה: לפחות 500 עד 700 שקל פיצוי.

מוחמד ח'אדרה: בד בבד צריך להתקדם לעבר תכנית מיוחדת לטווח ארוך, כדי שנדע איפה אנחנו עומדים.

מוחמד ח'אדרה: אנחנו מבקשים, מקווים ועוד יש לנו ניצוץ של תקווה שבשיתוף פעולה עם המשרד, עם החקלאים, עם העיריות ועם המועצות אנחנו נתקדם.

מוחמד ח'אדרה: הגיע זמן אחרי 40 שנה.

מוחמד ח'אדרה: לא יכול להיות שבכפר מנדא יש מים, ברומאנה יש מים, בעוזייר יש מים, אבל באדמות החופפות השכנות במרחק של מטר אחד אין מים.

מוחמד ח'אדרה: אני מדבר על האדמות שלא מוצפות.

מוחמד ח'אדרה: אנחנו מקווים שתיקחו את זה בחשבון.

מוחמד ח'אדרה: בואו נעבוד יחד כדי לקדם את הפרויקט.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, מר ח'אדרה.

אבישי ברוורמן: אני עוצר כרגע.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להעביר את זה למשרד החקלאות.

אבישי ברוורמן: אני אגיד רק שתי הערות.

אבישי ברוורמן: חלק מהאנשים פה מכירים אותי.

אבישי ברוורמן: אני שנים אומר - גם כשהייתי בתפקידי בבאר שבע וגם כשר - שמדינת ישראל חטאה חטא גדול לגבי אזרחי ישראל הערבים, כי היא לא נתנה את השוויון המתאים בהשקעה בתשתיות, בחינוך וכו'.

אבישי ברוורמן: בגלל זה לקחתי את התפקיד הזה ולא תפקיד אחר שהציעו לי בעבר.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע עכשיו את משרד החקלאות.

אבישי ברוורמן: אני איש ביצוע.

אבישי ברוורמן: אני כל החיים שלי איש ביצוע, לכן הפרויקט הזה חייב להתבצע.

אבישי ברוורמן: ברור שוועדת הכלכלה היא לא הגוף המבצע, אבל אני אישית אעשה כל מה שביכולתי.

אבישי ברוורמן: נפגשתי עם השר שמיר בנושאים אחרים.

אבישי ברוורמן: אנחנו מכירים אחד את השני שנים רבות.

אבישי ברוורמן: אנחנו בידידות.

אבישי ברוורמן: הוא איש ביצוע.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע ממשרד החקלאות.

אבישי ברוורמן: כל הגורמים המקצועיים אומרים שכבר הגיע הזמן.

אבישי ברוורמן: יש פה פרויקט ייחודי.

אבישי ברוורמן: אחרי שנשמע את ההערות שלכם נקבל הצעת החלטה.

אבישי ברוורמן: אני אומר שאני מגויס לזה אישית, מפני שאני חושב שעם כל הסיבות שיש פה זה דבר שהוא לא צודק, זה דבר שהוא לא נכון.

אבישי ברוורמן: הוא לא נכון לבני האדם שיושבים שם, הוא לא נכון לשימור הסביבה והוא כתם על מדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: אני אעשה כל מה שביכולתי להזיז אותו.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע ממשרד החקלאות מה קורה מבחינה מקצועית.

אבישי ברוורמן: אני יודע שאתם כולם פה פקידי ציבור.

אבישי ברוורמן: יושבת פה גם פקידת האוצר.

אבישי ברוורמן: כולם פקידים.

אבישי ברוורמן: אין פה איש בדרג הפוליטי.

אבישי ברוורמן: אתם לא תוכלו להגיד איפה החסם הפוליטי.

אבישי ברוורמן: את זה אני אברר בצורה ברורה.

אבישי ברוורמן: תסבירו לי מבחינה מקצועית מדוע הפרויקט הזה לא זז.

אבישי ברוורמן: תסבירו מה הבעיות המקצועיות כדי שעכשיו אני אוכל לקרוא לשר החקלאות ולדבר איתו לגבי איך מזיזים את הפרויקט הזה באמצעות משרדים וכו' וכדי שיהיה דוגמה לפרויקט מוצלח.

חנא סוייד: אולי, אדוני היושב-ראש, גם הסבר למה לא הוכרז האזור כאזור של אסון טבע שיאפשר לשלם פיצויים לניזוקים.

דוד צור: גם מה הערכה התקציבית של הפרויקט.

אבישי ברוורמן: השיחה המרכזית היא על הפתרון.

אבישי ברוורמן: אמרו לי שיש את כל הנושא של נזקי טבע ואת כל העניין של הפיצויים.

אבישי ברוורמן: אני מבקש שתתייחסו לכל הנקודות האלו.

ג'מאל מדלג': אני עוסק בסוגיה הזאת הרבה מאוד שנים.

ג'מאל מדלג': אני לא רוצה להתחיל בהיסטוריה, כי כולם דיברו עליה.

ג'מאל מדלג': התחלנו בהיסטוריה החדשה לטפל בסוגיה הזאת.

ג'מאל מדלג': משרד החקלאות החליט להקציב 4 מיליון שקל.

ג'מאל מדלג': זה היה ב-2001.

ג'מאל מדלג': יצאנו לדרך אחרי שהיה ערב החתמות.

ג'מאל מדלג': דיברו פה על ההחתמות ועל האנשים שהיו מוכנים להחתים.

ג'מאל מדלג': ברשותכם, הייתי רוצה להודות לחקלאים שהגיעו.

ג'מאל מדלג': זה רק אומר שהם עדיין מאמינים שהפרויקט הזה יכול - - -

אבישי ברוורמן: הוא יקרה.

ג'מאל מדלג': - - - לקרות ולהתממש.

ג'מאל מדלג': הראיה היא שאנשים הגיעו.

ג'מאל מדלג': לא חבל על הדלק.

חנא סוייד: הם רוצים להגיד שעוד לא אבדה תקוותם.

ג'מאל מדלג': אחרי שהודינו לאנשים האלה, אני רוצה לומר שאני מלווה אותם ואנחנו נפגשים בשוטף.

ג'מאל מדלג': אנחנו יודעים כמה שהפרויקט הזה חשוב להם.

ג'מאל מדלג': ב-2001 המשרד תקצב.

ג'מאל מדלג': כל תקציב הפיתוח של המגזר הלך לפרויקט הזה.

ג'מאל מדלג': 40 מיליון שקל ועוד 5 מיליון שקל שוטף ל- 4 שנים, אם נצטרך.

ג'מאל מדלג': מדובר ב- 60 מיליון שקל.

ג'מאל מדלג': זה סכום מאוד מאוד מכובד.

אבישי ברוורמן: ג'מאל, אני אשאל אותך שאלה מקדימה, מה שאמר גם חבר הכנסת צור.

אבישי ברוורמן: יש פה הזדמנות לפרויקט ייחודי.

אבישי ברוורמן: זה לא רק טלאי ועוד טלאי.

אבישי ברוורמן: כשאתה מסתכל אחורה, כמה עולה פרויקט כזה של לקחת את עמק בית נטופה, להפוך אותו למקום שפותרים את הבעיה הזאת של הביצות, מצד אחד, ומצד שני בונים בו אזור חקלאי עם שימור טבע?

אבישי ברוורמן: מישהו הגיש תכנון לפרויקט לאומי, כמה הוא עולה ואיך צריך להגיש אותי?

אבישי ברוורמן: אני מעדיף להתחיל בקונספט הגדול, אחרי זה לעבור לפרטים, כי תמיד אנחנו נתקעים בעוד טלאי ועוד טלאי.

ג'מאל מדלג': משפט אחד רקע, אחר כך אני אעביר לרותי כדי שתסכם את הסוגיה הזאת של המכלול הכללי.

ג'מאל מדלג': אני רק אומר שאנחנו חייבים לעשות פה סדר ולחלק את הדיון לכמה חלקים.

ג'מאל מדלג': חלק אחד של ההצפות העכשוויות והנזקים הישירים שפגעו בתשתיות ובגידולים.

ג'מאל מדלג': זאת סוגיה אחת.

ג'מאל מדלג': סוגיה שנייה זה הדיון הכולל שמתמשך שנים.

ג'מאל מדלג': רותי תתייחס לזה עוד מעט.

ג'מאל מדלג': הדבר השלישי ששמעתי אותו פה וגם הוזכר בכל מיני פעמים זה הקצאות המים לשטחים ללא השקיה.

ג'מאל מדלג': בנושא ההצפות אני רוצה להזכיר לכם שהשנה הייתה שנה חריגה בכמות המשקעים שירדה בכל בארץ ובאזור הזה בפרק זמן מוגדר, לכן אנחנו נתקלים בתופעה עד היום.

ג'מאל מדלג': זה יימשך עוד חודש.

ג'מאל מדלג': לפחות עד תחילת יוני השטח הזה מוצף.

ג'מאל מדלג': זה מעכב כניסת חקלאים לזריעה הבאה.

ג'מאל מדלג': זה הפסד עונה שלמה.

ג'מאל מדלג': קיימנו שיתוף ציבור.

ג'מאל מדלג': זאת מילה המפתח.

ג'מאל מדלג': לא רצינו להתקדם בלי החקלאים, בלי הציבור.

אבישי ברוורמן: ג'מאל, תהיה פה יותר ספציפי.

אבישי ברוורמן: האם שר החקלאות הולך להכריז על המקום הזה, הולך להמליץ לממשלה על פיצויים?

אבישי ברוורמן: מבחינת התכל'ס, מה קורה?

צביקה כהן: רק לסבר את האוזן.

צביקה כהן: חוק אסון טבע תוקן ב-2006.

צביקה כהן: כשמכריזים על אסון טבע החוק נותן פתרון אך ורק לתשתיות, לא לגידולים.

צביקה כהן: גידולים אמורים להיות מבוטחים.

צביקה כהן: כל הגידולים החקלאיים בישראל מבוטחים.

צביקה כהן: הכספים שיקבלו החקלאים שניזוקו בינואר מהגשמים הגדולים יהיו מתוך הביטוח ומקרן נזקי טבע, לא מההכרזה.

צביקה כהן: ההכרזה על אסון טבע תהיה לפי החוקים.

לאה ורון: אתה מדבר על קרן קנט?

צביקה כהן: קרן קנט זאת קרן שמבטחת את החקלאים.

צביקה כהן: כל החקלאים אמורים להיות מבוטחים לגבי היבולים שלהם.

אבישי ברוורמן: החקלאים שיושבים פה מבוטחים?

קריאה: לא.

צביקה כהן: הכרזה על אסון טבע היא רק פתרון לתשתיות לא מבוטחות.

צביקה כהן: אנחנו לא שם.

צביקה כהן: לגבי הביטוח של קרן נזקי טבע דודי יגיד את הנושא של החקלאים.

דוד גינזבורג: יש כעיקרון ביטוח לגידולים החקלאיים.

אבישי ברוורמן: בעיקרון או במעשה?

דוד גינזבורג: השאלה אם עשו ביטוח.

חנא סוייד: הם לא עשו.

דוד גינזבורג: אם הם לא עשו, אז אין ביטוח.

חנא סוייד: דרך אגב, בהתייחס לעניין של התשתיות יש דרך שסללה המועצה המקומית בועיינה-נוג'ידאת שחוצה את העמק.

חנא סוייד: עכשיו, בגלל ההצפה, נחרבה כל הדרך הזאת.

צביקה כהן: זה תשתיות.

צביקה כהן: אם בסופו של דבר יוכרז אסון באזור הזה – אני מאמין שכן - אז הדרך תמומן.

חנא סוייד: אתה מציע את הרשויות המקומיות הרלוונטיות?

חנא סוייד: יש חלקים שלא שייכים מוניציפאלית לשום רשות מקומית, כפי שצוין כאן.

חנא סוייד: האם לגבי החלק הזה של התשתיות, של הדרכים שנחרבו אתה אומר שיש מקום לפצות?

צביקה כהן: דרך מחוז הגליל או מחוז העמקים ניתן לבדוק.

צביקה כהן: לפי דעתי זה כבר רשום.

צביקה כהן: צריך לבדוק שהדרך הזאת מופיעה.

אבישי ברוורמן: אני כבר רושם את זה.

אבישי ברוורמן: אנחנו נבדוק מיד שכל נושא התשתיות – אני לא מתייחס פה לבירוקרטיה מי יעשה מה, אתם תפתרו את זה - יכוסה.

ג'מאל מדלג': זאת סוגיית הביטוח והפיצויים על הנזקים שהיו השנה.

ג'מאל מדלג': לגבי התכנית הכוללת.

ג'מאל מדלג': לפני שנה בערך מהיום, כשראינו שלא מתקדמים בתכנית הכוללת הזאת, הייתה הצעה של תכנית כוללת שלוקחת בחשבון את כל ההיבטים הכלכליים, החקלאיים, התיירותיים, הסביבתיים, האקולוגים והכל.

ג'מאל מדלג': לצורך זה קם צוות מצומצם בינינו לבין המשרד להגנת הסביבה.

ג'מאל מדלג': קבענו והסכמנו על מתווה יחד עם החקלאים.

ג'מאל מדלג': כינסנו את החקלאים באזור.

ג'מאל מדלג': השמענו להם את עיקרי הדברים.

ג'מאל מדלג': קיבלנו את ברכת הדרך.

ג'מאל מדלג': אמרנו להם שאם לא נשמע את ברכת הדרך שלהם אנחנו לא נצא לדרך.

מסעוד גנאים: מתי זה היה?

מסעוד גנאים: לאחרונה?

ג'מאל מדלג': זה הדבר האחרון שהיה.

קריאה: מתי?

ג'מאל מדלג': לפני בערך כשנה מהיום.

קריאה: ביולי.

ג'מאל מדלג': הם נתנו לנו את ברכת הדרך.

ג'מאל מדלג': ייעדנו תקציב ייעודי יחד עם המשרד להגנת הסביבה, סדר גודל של מיליון וחצי שקל.

אבישי ברוורמן: איך החלוקה ביניכם?

ג'מאל מדלג': חצי חצי.

אבישי ברוורמן: איפה זה נתקע?

ג'מאל מדלג': זה לא נתקע.

ג'מאל מדלג': אנחנו פשוט בתהליך.

אבישי ברוורמן: צריך להחיש אותו.

רותי פרום-אריכא: בקטע הזה אני חייבת לחזור רגע איזה שהוא צעד אחורנית, כי יש פה שתי תכניות שמדברים עליהן.

רותי פרום-אריכא: התכנית הישנה הייתה תכנית לניקוז בקעת בית נטופה.

רותי פרום-אריכא: התכנית שהייתה בסמכות שר החקלאות הוגשה מתוקף חוק הניקוז.

רותי פרום-אריכא: מכיוון שהחוק דורש אישור הוועדה המחוזית בשלב הסופי שלה, הוועדה המחוזית צפון התכנסה ודחתה את התכנית.

באסל גטאס: מתי זה היה?

רותי פרום-אריכא: הדחייה הייתה ב-2004, 2005.

אבישי ברוורמן: מדוע דחתה?

רותי פרום-אריכא: היא דחתה על רקע העובדה שהתכנית הוגשה לפי חוק הניקוז.

רותי פרום-אריכא: היא כללה אלמנטים של ניקוז, כלומר תעלה, מאגרים, הסדרה של כל החלקות הקטנות שאנחנו רואים היום כחלקות גדולות של גידולי שולחין.

רותי פרום-אריכא: היא אמרה שהיא רוצה לשמר את הבקעה הזאת כפי שהיא נמצאת היום, שהיא לא רוצה את הניקוז בתוכה.

רותי פרום-אריכא: זאת הייתה דעת הרוב בוועדה.

רותי פרום-אריכא: לצערנו, במקום לשפר את התכנית של הניקוז, היא פשוט נדחתה על הסף.

רותי פרום-אריכא: חוק הניקוז לא מאפשר לערער על החלטת הוועדה המחוזית.

רותי פרום-אריכא: אנחנו הגשנו ערר למועצה הארצית.

רותי פרום-אריכא: ערב הדיון בערר הוחלט שעל פי חוק הניקוז שלפיו הוגשה התכנית, האפשרות לערור על החלטה כזאת היא רק לגשת לממשלה ולבקש ממנה שתקבל החלטה על בסיס מה שנקרא אובר-רולינג על כל ההחלטות התכנוניות.

אבישי ברוורמן: אני פונה אלייך בתור מתכננת.

אבישי ברוורמן: צריך למצוא פה שילוב, הרי זה לא הגיוני הדבר הזה.

רותי פרום-אריכא: אני נכנסתי למשרד ממש כשהתחלנו לטפל בפרויקט הזה.

רותי פרום-אריכא: כשהתחילו להכין את התכנית שעסקה אך ורק בניקוז, כפי שתואר פה, בשנות ה-2000, היא לא התאימה באותה שעה לדרך התכנון.

רותי פרום-אריכא: בינתיים אושרה תמ"א 35.

רותי פרום-אריכא: השטח של בקעת בית נטופה נכלל כמכלול נופי לשימור בתוך התכנית.

רותי פרום-אריכא: על הרקע הזה לא היה סיכוי שהוועדה המחוזית הייתה מאשרת.

רותי פרום-אריכא: התחלנו בדיאלוג משותף עם המשרד להגנת הסביבה ועם התושבים על-מנת להכין תכנית כוללת למכלול הנופי.

רותי פרום-אריכא: מדובר ב-40 אלף דונם.

רותי פרום-אריכא: 14 אלף דונם מתוכם היו מוצפים במקסימום.

רותי פרום-אריכא: מדובר ב-2000 חלקות של מגדלים.

רותי פרום-אריכא: מה שרצינו לעשות זה לעשות סקר של המגוון הביולוגי.

רותי פרום-אריכא: התחלנו למפות את הדבר הזה, מתוך כוונה להגיע בהסכמה למצב שיהיו לנו 3 חלקים בתוך התכנית.

רותי פרום-אריכא: חלק אחד לשימור המגוון הביולוגי, שאלו חלקות שתשמרנה על פי החלקות המסורתיות של היום, על פי התרבות הקיימת היום, על פי ההתנהגות הקיימת היום.

רותי פרום-אריכא: רצינו למצוא את הדרך לבוא ולתת איזה שהוא פיצוי לחקלאים שממשיכים לגדל את החקלאות המסורתית הזאת.

רותי פרום-אריכא: יש מודלים כאלה באירופה.

רותי פרום-אריכא: פנינו לפרויקט ה-twinning שאנחנו חברים בו עכשיו יחד עם האיחוד האירופי, על מנת שנעשה איזה שהוא מודל לדוגמה, נלמד את הנושא ונציע את הדבר הזה.

אבישי ברוורמן: איזה מקום דומה אפשר לחבר לבקעת בית נטופה?

רותי פרום-אריכא: אנחנו עובדים היום עם האיטלקים.

אבישי ברוורמן: באיזה מקום באיטליה?

רותי פרום-אריכא: בכל המקומות שלהם הם בעלי איכות סביבתית נופית מיוחדת.

רותי פרום-אריכא: הם נותנים איזה שהוא תשלום לחקלאים על מנת שימשיכו.

רותי פרום-אריכא: אנחנו לא מכירים את זה מספיק, זה בתחילת הדרך.

רותי פרום-אריכא: האיטלקים הסכימו לעשות פיילוט באזור הזה לאור הפגישה שהייתה לנו עם חבר הכנסת סוויד בעניין.

רותי פרום-אריכא: זה חלק אחד.

רותי פרום-אריכא: החלק השני זה שטחים חקלאיים שיהיה ניתן לתת להם פתרונות ניקוז כאלה ואחרים, ניתן יהיה לתת להם מים.

רותי פרום-אריכא: סוכם שאין בעיה לתת את מכסות המים המבוקשות - יש מסלול מיוחד - ובעצם לפתח שם חקלאות כלכלית.

רותי פרום-אריכא: מי שירצה מסורתית, מי שירצה כלכלית, אבל לא חקלאות של חלקות גדולות שבאים ומצרפים את הכל וחורשים ועושים שם חלקה אחת גדולה.

רותי פרום-אריכא: הכוונה היא באמת לשמר את זה נופי.

רותי פרום-אריכא: החלק השלישי מדבר על כל הסביבה.

רותי פרום-אריכא: מסביב לבקעה יש יישובים, יש נוף בלתי רגיל.

רותי פרום-אריכא: ביום שיפתחו את כביש 65 לאוטוסטרדה מהירה אני מאוד אצטער, כי אני מנצלת את הפקקים כשאני עומדת בכביש הזה.

רותי פרום-אריכא: מדובר בנוף בלתי רגיל ובישובים מאוד מיוחדים.

רותי פרום-אריכא: ניתן לבוא ולעשות מהמקום הזה פנינה.

אבישי ברוורמן: בזה אנחנו מסכימים.

אבישי ברוורמן: איך מתקדמים?

רותי פרום-אריכא: במקום להשקיע 40 מיליון שקל, 65 מיליון שקל שהיו בהשקעה פיזית בתשתית של הניקוז, אנחנו חושבים שצריך לבנות תכנית להשקעה בתיירות.

אבישי ברוורמן: כמה זמן לוקח לבנות תכנית?

אבישי ברוורמן: אני עשיתי ובניתי בחיים שלי.

רותי פרום-אריכא: התכנית הסטטוטורית היא תכנית מורכבת.

רותי פרום-אריכא: שני המשרדים שמו כל אחד 500 אלף שקל לשלב הראשון שלה, שאנחנו פחות או יותר ממצים אותו.

אבישי ברוורמן: האם עכשיו הוא גמור?

רותי פרום-אריכא: כן, אבל הוא נותן לנו רק את ההתחלה.

רותי פרום-אריכא: אנחנו צריכים גם תקציב וגם זמן של לפחות שנתיים כדי להשלים את התכנית.

רותי פרום-אריכא: מה אפשר לעשות בינתיים?

אבישי ברוורמן: אני רוצה להבין.

אבישי ברוורמן: אחת הבעיות הקשות לאדם שהוא איש ביצוע – אני הייתי איש ביצוע - שכשאתה נכנס למערכת ויש פרויקט עם עדיפות לאומית אז פתאום חותכים את הכל והכל קורה, אבל בפרויקטים אחרים יש תהליך של process ועוד process ועוד process.

אבישי ברוורמן: ב-process הזה האנשים האלה מזדקנים.

אבישי ברוורמן: התפקיד שלי לנסות באמצעות שר החקלאות שמיר או באמצעות מישהו אחר בממשלה לראות איך אפשר להחיש את הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: מה משרד החקלאות צריך כדי שהתכנון הזה יהיה מוכן יותר מהר?

אבישי ברוורמן: מה התקציב שצריך לביצוע?

אבישי ברוורמן: איזה משרדים נוגעים בדבר?

אבישי ברוורמן: איך היית מתקדמת אם היית מקבלת את זה בתור פרויקטור?

רותי פרום-אריכא: אני הייתי מפצלת את זה לשני מהלכים גדולים.

רותי פרום-אריכא: אין מה לעשות, המהלך התכנוני לוקח זמן.

רותי פרום-אריכא: בחלק הזה אנחנו נתקלים בחוסר שיתוף פעולה.

רותי פרום-אריכא: קשה מאוד להשיג את שיתוף הפעולה של הוועדה המחוזית צפון, שזה בתחומה.

רותי פרום-אריכא: יש בפנינו עכשיו תכנית עבודה.

רותי פרום-אריכא: אני מאמינה שנצליח לשכנע את הוועדה המחוזית לעבוד.

רותי פרום-אריכא: צריך לתת לזה את הזמן.

רותי פרום-אריכא: אנחנו את התהליך הזה נסיים בסוף, כדי שלא יבוא עוד שיטפון ועוד שיטפון ועוד שנה תעבור.

רותי פרום-אריכא: את הסקרים אנחנו עושים, את העבודה המקצועית אנחנו עושים.

רותי פרום-אריכא: ניתן במקביל לעשות תכנית פעולה שאיננה נדרשת לפעולות סטטוטוריות.

רותי פרום-אריכא: בשביל לבוא ולשמר חקלאות מיוחדת, בשביל לבוא ולעשות פעולות של טיפול בדרך חקלאית או טיפול בתיירות בתוך היישובים עצמם מסביב, לא חייבים תמונה סטטוטורית.

רותי פרום-אריכא: יכול להיות שמה שאנחנו צריכים כרגע זה לפצל, זאת אומרת לעשות את התהליך המורכב, המעמיק ולתת את לו את הזמן שלו, את שיתופי הפעולה שלו, כשבמקביל נכין תכנית שיתחברו אליה מספר משרדים.

רותי פרום-אריכא: משרד החקלאות לא יכול להכין את התיירות שם לבד.

אבישי ברוורמן: ברור.

אבישי ברוורמן: מי המשרדים הרלוונטיים?

רותי פרום-אריכא: אני רואה לנגד עיני את המשרד לפיתוח הנגב והגליל, את המשרד להגנת הסביבה, שהוא שותף טבעי, ואת משרד התיירות.

רותי פרום-אריכא: יכול להיות שגם משרד הכלכלה, בהיבטים של תעסוקה.

רותי פרום-אריכא: צריך להרכיב ועדה בין משרדית שתרכיב תכנית פעולה שבסופו של דבר תציג תקציבים וגם החלטת ממשלה.

באסל גטאס: לא הבנו מה לגבי הניקוז בתכנית.

חנא סוייד: אני צריך לבטא כאן את הספק שנמצא בלב החקלאיים ובעלי הקרקעות.

חנא סוייד: הם מסופקים.

חנא סוייד: יש להם ספיקות האם בכלל יש רצינות ויש כוונה אמיתית לפתור את הבעיה.

חנא סוייד: הם שמים סימן שאלה.

חנא סוייד: אולי נציג משרד הסביבה יגיד לנו מה מיוחד מהבחינה האקולוגית.

חנא סוייד: מה מיוחד שם?

חנא סוייד: אני הולך שם כמעט כל יום.

חנא סוייד: אני לא מוצא שום דבר מיוחד.

חנא סוייד: תגידו לי, אולי אני אתחיל להתעניין.

חנא סוייד: מה יש שם מיוחד?

חנא סוייד: מה צריך לשמר שם?

רותי פרום-אריכא: לגבי הניקוז.

רותי פרום-אריכא: הניקוז בדרך של לחפור תעלות, לנתב את זה למאגרים ולשאוב את המים מתוך הבקעה, שזאת הייתה התכנית המקורית, לא עובר.

רותי פרום-אריכא: הדבר הזה לא עובר כיוון שהוא נדחה על פי חוק.

רותי פרום-אריכא: זה ירד מן הפרק.

באסל גטאס: בעיית ההצפה תישאר לעד.

קריאה: יישארו ביצות לעגורים ולצפרדעים.

רותי פרום-אריכא: מנכ"ל משרד החקלאות ביקש מאיתנו שבמהלך התכנית נאתר את החלקות המוצפות באופן קבע, שנקבע את אותו מנגנון שבא ומפצה את החקלאים על כך שהם נדרשים לתת לשטח להיות מוצף, על מנת שימשיכו לשמור את הגידולים המיוחדים ואת החקלאות המיוחדת שלהם בחלקות האלו.

רותי פרום-אריכא: זה חלק מהעבודה שאפשר לעשות בלי קשר לסטטוטוריקה.

קריאה: זה 10 אלפים דונם.

רותי פרום-אריכא: ה- 14 אלף דונם שהיו מוצפים ב-2003 - היום כ-10 אלפים – כנראה ימשיכו להיות מוצפים בשנים הבאות.

קריאה: מה אם אין ביצות?

אבישי ברוורמן: מה שאת אומרת הוא שבפתרון הכללי ההמלצה - לפחות תפישת העולם שלך - שהשטחים ימשיכו להיות מוצפים.

אבישי ברוורמן: איך את מונעת את הפגיעה שתהיה בשטח, באוכלוסייה?

אבישי ברוורמן: על ידי מה?

חנא סוייד: Twinning.

אבישי ברוורמן: תסביר לי מה זה.

רותי פרום-אריכא: אנחנו נעשה כל מאמץ למצוא פתרונות חלקיים שיקטינו את ההצפה.

רותי פרום-אריכא: הזכירו פה את תעלת האפס.

רותי פרום-אריכא: בתהליך התכנוני המלא צריך לבוא ולפתור את מעמדה.

רותי פרום-אריכא: צריך לתת לה איזה שהוא ניקוז.

רותי פרום-אריכא: בתיאום עם רט"ן, עם המשרד להגנת הסביבה ועם סקר שערך מכון דשא אנחנו ננסה למצוא את המקומות שאותם חייבים להשאיר מוצפים.

רותי פרום-אריכא: לגבי המקומות שלא, אנחנו נראה מה הפתרונות שצריך לתת.

רותי פרום-אריכא: אנחנו יודעים שלא יהיה הניקוז שתוכנן.

רותי פרום-אריכא: שמנו את זה על השולחן.

רותי פרום-אריכא: זה עלה בשיתוף הציבור שעשינו במפגש בסח'נין לפני כשנה.

רותי פרום-אריכא: אמרנו שלא יהיה ניקוז כפי שהיה מתוכנן.

רותי פרום-אריכא: מעולם לא קיבלנו הנחיה להפסיק את הפרויקט הזה.

אבישי ברוורמן: את זה קיבלתי.

אבישי ברוורמן: לפעמים הדרך לגיהינום רצופה בכוונות טובות.

אבישי ברוורמן: אם התהליכים איטיים מידי הם לא יעבדו.

אבישי ברוורמן: לגבי הפרויקט הזה ברור שיש 5 משרדים.

אבישי ברוורמן: צריך לעשות אותו בתור פרויקט לדוגמה.

אבישי ברוורמן: האם אתם חושבים שמשרד החקלאות צריך להוביל את זה, או שזה לא ברור לכם?

רותי פרום-אריכא: משרד החקלאות מוכן ויכול להוביל.

חנא סוייד: לא הבנתי מה המיוחד שם.

אבישי ברוורמן: לגבי המיוחד יש לנו את דותן.

אבישי ברוורמן: תסביר לנו מה המיוחד בשימור בית נטופה.

דותן רותם: שלב אחד לפני שאני אגיע לבקעת בית נטופה.

דותן רותם: בימים אלה אנחנו בודקים בפריסה ארצית מערכות אקולוגיות שונות במדינת ישראל.

דותן רותם: אחת המערכות היא אותה מערכת של עמקים, של אדמות כבדות שטובה לחקלאות.

דותן רותם: זאת מערכת מאוד מיוחדת וייחודית בכל הארץ.

דותן רותם: למערכת הזאת אין ייצוג בשמורות הטבע.

דותן רותם: אם מתייחסים היום למדינת ישראל כחברה ב-OECD, אז אחת מההנחיות של האמנות שאנחנו חתומים עליהן והן נכנסות ל-OECD זה ייצוג נכון של אותן מערכות טבעיות בישראל, או חקלאיות במקרה הזה.

דותן רותם: בבקעת בית נטופה חברו כמה תנאים מאוד מיוחדים של בקעות שבאזורים אחרים בארץ נוקזו לחלוטין ונכנסו בהם לחקלאות אינטנסיבית, לכן אין בהם הרבה מאוד מהמינים של הצמחים.

דותן רותם: אם רוצים רשימת מינים, אז זה שום הגלגל, מרווה קוצנית ועוד עשרות מינים.

לאה ורון: אלה צמחים ייחודיים?

אבישי ברוורמן: תיתן לי דוגמאות.

דותן רותם: יש את אירוס הביצות, שום הגלגל, לוענית יריחו.

קריאה: תגיד גם על הציפורים.

קריאה: למה אתה מעוניין לשמור על זה רק בעמק יזרעאל?

דותן רותם: פרופ' אבי שמידע מהאוניברסיטה העברית ואנשים אחרים עומלים מזה שנים.

דותן רותם: יצאו שני ספרים גדולים שנקראים "רשימת המינים האדומים בישראל".

דותן רותם: אדום מהבחינה הזאת שהם בסכנה.

דותן רותם: חלק גדול מהמינים אלה אותם בתי גידול שנפגעו קשה.

דותן רותם: זה נכון לחמרה בשרון, זה נכון לעמקים עם האדמות הכבדות.

דותן רותם: הרבה פעמים באים אלי ואומרים לי שאנחנו רוצים שמורות טבע בשביל שיהיה יותר שטח לטבע.

חנא סוייד: אתה טוען כאן טענה שנקראת טענה ספיראלית.

חנא סוייד: הטענה הספיראלית אומרת שמכיוון שזה השטח היחידי שנשאר ללא פתרון ניקוז ונתנו לחקלאים שם להרוויח מחקלאות, אז את זה צריך לשמר.

חנא סוייד: אתה מוסיף רובד נוסף של הציפורים.

חנא סוייד: זאת טענה ספיראלית.

אבישי ברוורמן: תסביר לפרוטוקול ולמי שלא מבין מה זאת טענה ספיראלית.

חנא סוייד: שאתה מסתובב וחוזר לאותו מקום.

חנא סוייד: אולי אתה עולה קצת.

חנא סוייד: יש מעגלים ויש ספיראלה.

קריאה: סחור סחור.

דותן רותם: בסחור סחור נמצאים לפעמים על אותה נקודה כל פעם מחדש.

חנא סוייד: אני לא רוצה לבטל את ההיגיון הזה, אבל זה צריך להיות שזור יחד עם פיצוי לאותם אנשים שאתה אומר שהם נדפקו.

דותן רותם: במקרה הזה אין לך ויכוח איתי.

אבישי ברוורמן: זה לא איתך.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת סוויד הגדיר בצורה ברורה.

אבישי ברוורמן: מכיוון שזה המקום היחידי שנשאר כמו שהיה והם לא הצליחו לקבל ולהגיע, אז כרגע הם חייבים להיות שמורת טבע.

אבישי ברוורמן: אני מכיר מארצות הברית וגם מאירופה שברגע שלוקחים ונותנים למקום להיות שמורת טבע, אז נותנים לכל האנשים מסביב את האפשרות להפוך להיות המייצגים עם פיצויים.

אבישי ברוורמן: הם נהנים מזה, הם לא סובלים מזה.

דותן רותם: אני אתן שתי דוגמאות.

דותן רותם: דוגמה אחת קורית.

דותן רותם: עמק החולה יובש.

דותן רותם: מדובר בפרויקט של תחילת הציונות.

אבישי ברוורמן: כישלון גדול.

דותן רותם: אנחנו יודעים שהיום יש שם אגמון.

דותן רותם: אני לא בטוח שאפשר להגיד שהוא מרוויח מהתיירות.

דותן רותם: הוא מתחזק מצב שיש הרבה תיירות.

דותן רותם: מי שמרוויח זה האנשים מסביב שבאים לישון בצימרים או באים לבלות.

דותן רותם: יש פה מצב שעשו את הטעות וחזרו אחורה.

דותן רותם: השטחים הם שטחים חקלאיים לחלוטין.

דותן רותם: זאת לא שמורת טבע.

דותן רותם: גם במקרה של עמק בית נטופה אנחנו לא רוצים שמורת טבע, אלא לשמר את המסורת הזאת של החקלאות הקיימת.

דותן רותם: זה מה שיוצר את בתי הגידול.

אבישי ברוורמן: איך אנחנו דואגים לבני האדם שנמצאים כאן שיוכלו להתפרנס בכבוד?

דב חנין: אתה אומר לשמר את החקלאות המסורתית.

דב חנין: החקלאות המסורתית תישמר רק אם האנשים האלה יעשו אותה.

דב חנין: אם לא יהיה להם אינטרס ולא יהיה להם כדאי הם לא יעשו אותה ולא תישמר החקלאות המסורתית.

דותן רותם: רשות הטבע והגנים מימנה במשך שנתיים פרויקט קטן באזור שנקרא מסלחית, שבו ניסינו לבדוק האם הרעיון היפה הזה של פיצוי לחקלאים עובד.

דותן רותם: השקענו כסף גם בלשלם על אותם דוכנים שמוצבים ומוכרים תוצרת חקלאית לחקלאיים עצמם.

אבישי ברוורמן: מה הייתה התוצאה?

דותן רותם: זאת השקעה מאוד קטנה, מאוד מצומצמת בארגון כמו שלנו.

דותן רותם: לפחות עם אותם חקלאים באנו בדברים.

אבישי ברוורמן: הנקודה שלך ברורה.

דותן רותם: זה בסיס להמשיך את מה - - -

אבישי ברוורמן: הבעיה כרגע היא שאם הולכים בנושא הזה לבנות פה שמורת טבע עם חקלאות מסורתית, בני האדם - -

באסל גטאס: הוא לא אומר שמורת טבע.

אבישי ברוורמן: תקרא לזה מה שתקרא לזה.

אבישי ברוורמן: תקרא לזה שמורת טבע.

אבישי ברוורמן: צריך לראות איך דואגים לאנשים, כי אחרת לא יהיו אנשים שיעשו את זה.

דותן רותם: האנשים במרכז העניין פה, שלא יהיה ספק.

דותן רותם: אם האנשים האלה לא יקבלו את הפיצוי - - -

אבישי ברוורמן: הבעיה היא בביצוע.

ג'מאל מדלג': זה דיון אחד מהרבה שהיו.

ג'מאל מדלג': יש את הנושא הזה של הניקוז.

ג'מאל מדלג': לכולם קשה עדיין להפנים שלא יהיה.

אבישי ברוורמן: לא יהיה ניקוז.

ג'מאל מדלג': אני רוצה להבהיר בכל שפה שאפשר להגיד אותה.

ג'מאל מדלג': אמרתי את זה בערבית כשהיינו בסח'נין כדי שיבינו.

ג'מאל מדלג': שאלתי אותם אם הם נותנים לנו אור ירוק כדי להתקדם, כי בסופו של תהליך לא בטוח שיהיה ניקוז.

ג'מאל מדלג': אני לא רוצה לשאת באחריות הזאת.

אבישי ברוורמן: אני מבין לחלוטין.

ג'מאל מדלג': אני רוצה להבהיר שיכול להיות שלא יהיה ניקוז.

אבישי ברוורמן: אבל יהיה פרויקט שייתן לאנשים פרנסה.

קריאה: יש מישהו שמפצה על זה שאין ניקוז?

אבישי ברוורמן: אני תיכף יקרא את ההחלטה, אבל אני חושב שמשרד החקלאות הסביר את העמדה שלו.

מוניר חמודי: אדוני היושב-ראש, אני קודם כל רוצה להודות ליוזם הדיון ולחבר'ה שהשתתפו בדיון.

מוניר חמודי: אני מודה לכולם.

מוניר חמודי: הדיון מאוד ענייני.

מוניר חמודי: אני לא חושב שמישהו פה מחפש הד תקשורתי מאחורי הדיון הזה.

מוניר חמודי: אני ניסיתי להימנע מלדבר פוליטיקה, אבל אני נאלץ.

מוניר חמודי: פעם מול הדרישות שלנו הציבו לנו משטרה, צבא והכל, היום מציבים לנו, עם כל הכבוד, אקולוגים, ועדות תכנון, ירוקים, כל מיני.

מוניר חמודי: הרי יש פה חיי אדם.

מוניר חמודי: יש אוכלוסייה של קרוב ל-100 אלף איש.

מוניר חמודי: הם מדברים על חקלאות אורגנית וכל מיני.

מוניר חמודי: אנחנו עושים את זה.

מוניר חמודי: גם חקלאות מפותחת אנחנו יכולים לעשות.

מוניר חמודי: כל המים האלה חודרים למי התהום של העמק.

מוניר חמודי: מהמים האלה אנחנו לא יכולים להשקות את האדמות שלנו.

מוניר חמודי: כשהניחו אבן יסוד לפרויקט הזה לפני קרוב ל-17 שנה, זה היה אחרי דיון של 20,25 שנים.

מסעוד גנאים: אולי גם שחטו כבשים.

מוניר חמודי: שחטו שם כבשים.

קריאה: מ-70-93.

מוניר חמודי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להסתמך על כמה משפטים שאמרת לגבי כך שאתה אדם מעשי.

מוניר חמודי: אנחנו רוצים לתלות הרבה תקוות שמהדיון הזה נצא לדרך.

מוניר חמודי: כל האנשים סובלים שם.

מוניר חמודי: יש כאלה שהשקיעו 50, 100 ו-200 אלף שקלים.

מוניר חמודי: זה הולך לאיבוד.

מוניר חמודי: איזה סוג ביטוח אפשר לעשות?

מוניר חמודי: אנשים עובדים כל השנה בכדי להתפרנס.

מוניר חמודי: לא מתעשרים מהחקלאות.

מוניר חמודי: חיים בכבוד.

קריאה: מתחת לקו העוני.

מוניר חמודי: מתחת לקו העוני.

מוניר חמודי: לא מתעשרים.

אבישי ברוורמן: יש לי שאלה שעולה כל הזמן.

אבישי ברוורמן: מדוע רובכם, כמו שאני מבין, לא עושים ביטוח יבולים?

קריאה: עשינו.

אבישי ברוורמן: חלק עשו?

מוניר חמודי: החקלאות אצלנו היא חקלאות פרימיטיבית.

קריאה: למטעי הזיתים עשינו.

מוניר חמודי: לאנשים אין כמויות אדירות.

מוניר חמודי: אין לנו מאות דונמים.

מוניר חמודי: יש לי 5 דונם שאני זורע.

מוניר חמודי: מקסימום הפסדתי 10 אלפים שקל.

מוניר חמודי: זה קורה פעם בשנתיים, פעם בשלוש שנים.

מוניר חמודי: אפשר לעשות את זה, אפשר לחשוב על זה.

באסל גטאס: מה הפרמיה שמשלמים על ביטוח יבולים?

באסל גטאס: לדונם זה הולך?

חנא סוייד: אני רוצה לחדד כאן את הנקודה.

חנא סוייד: התכנית שכאילו מתבשלת זה שהממשלה תרצה להשקיע במעין פיצוי לבעלי האדמות, לבעלי החלקות בגלל ההפסדים שנגרמים להם.

חנא סוייד: אולי ההשקעה של הממשלה תהיה בסבסוד של פרמיות הביטוח.

חנא סוייד: משאירים את המצב, אבל עושים ביטוח כך שהממשלה היא זאת שמסבסדת.

צביקה כהן: הפרמיה מסובסדת.

אבישי ברוורמן: אולי תסביר לנו מה הפרמיה הכללית, כמה היא מסובסדת.

צביקה כהן: אני חושב שיש להם בעיה של 2,3 דונם.

צביקה כהן: זאת אולי הבעיה היותר אמיתית שלהם.

צביקה כהן: אם אתם מתאגדים באגודה כמו שאצלך, אזזה הרבה יותר מעשי.

צביקה כהן: בחיטה יש ביטוח הכנסה.

צביקה כהן: זה הביטוח הכי טוב שיכול להיות.

צביקה כהן: עם סבסוד של הפרמיה של 40%,50%,60% זה בהחלט מעניין.

צביקה כהן: בחיטה יש פתרון של ביטוח הכנסה, רק תבואו.

צביקה כהן: דודי יבטח אתכם.

אבישי ברוורמן: אני ממשיך עם צביקה, הסמנכ"ל.

אבישי ברוורמן: אנחנו נתקדם בדברים.

אבישי ברוורמן: יש פה אנשים מנוסים.

אבישי ברוורמן: אם תתאגדו כולם ביחד, אז להבא כדאי שאת הביטוח על החיטה ואת הדברים תעשו.

אבישי ברוורמן: אני אציין את זה בסוף.

מוניר חמודי: הצעדים המידיים המתבקשים זה לפצות שם את האנשים, לחשוב בכובד ראש איך להתחיל ולסיים את הפרויקט של הייבוש.

באסל גטאס: תשכח מזה.

באסל גטאס: שמעת מה הם אמרו.

באסל גטאס: אין יותר ניקוז.

באסל גטאס: תקרא לילד בשמו.

מסעוד גנאים: אין תכנית ואין תקציב.

באסל גטאס: מה שאני מגלה היום זה שאין את כל ה-40 שנה של התכנון.

מוניר חמודי: מזמינים אותנו למלחמות מול כל הגורמים?

באסל גטאס: הוא אמר לכם את זה ביולי האחרון.

מוניר חמודי: מה עדיף, חיי ציפורים או החיים שלי ושל הילדים שלי?

קריאה: עגורים.

קריאה: כל השאר זה חלומות באספמיה.

יאסין יאסין: אני כראש המועצה הנוכחי יחד עם 4 ראשי מועצות בעראבה ליווינו את קברניטי היישובים באזור: בועיינה וסח'נין, שנים רבות.

יאסין יאסין: אני מאוד מופתע לשמוע אחרי 50 שנה דברים כל כך נעימים ויפים.

יאסין יאסין: אני חייב לקום ולמחות בפני מדינת ישראל על היחס הגרוע.

יאסין יאסין: אנחנו שומעים את אותם סיפורים 50 שנה ויותר.

יאסין יאסין: אני בוגר כדורי.

יאסין יאסין: חלמתי לעשות חקלאות טובה למשפחה.

יאסין יאסין: תמיד טענתי בפני אבא שאפשר לעשות את זה ככה, אפשר לעשות את זה ככה, אבל אבא היה אומר, "עזוב, תשאיר אותנו כמו שאנחנו".

יאסין יאסין: משרד החקלאות אומר כמו שאבא אמר: "עזוב, תשאיר אותם כמו שהם".

יאסין יאסין: אני רוצה לפנות ליושב ראש הוועדה, למשרד החקלאות ולממשלת ישראל.

יאסין יאסין: אנחנו אולי לא עשינו, אולי לא יזמנו, אולי לא נתנו, אבל מה אתם נתתם?

יאסין יאסין: אני ממש חייב לשמוע תשובה.

יאסין יאסין: זה מקומם אותי לשמוע שוועדת התכנון לא אישרה את התכנית בגלל איזו ציפור מסוימת שאמרו שלא יהיה לה שם מקום.

יאסין יאסין: לא לוקחים בחשבון שמאות אלפי אנשים חיים שם ומתפרנסים שם.

יאסין יאסין: האם הדאגה לציפורים חשובה יותר מאשר לבני אדם?

יאסין יאסין: זה מפתיע אותי לשמוע.

יאסין יאסין: אותן שיחות ניהלתי גם עם משרד החקלאות הקודם.

יאסין יאסין: את אותם משפטים אנחנו שומעים.

יאסין יאסין: זה זריית חול בעיניים של כולנו.

יאסין יאסין: תפסיקו לעשות מאיתנו צחוק.

יאסין יאסין: בואו נתייחס לנושא, נקרא לילד בשמו.

יאסין יאסין: אין רצון לפתח את המקום הזה בגלל שתושביו ערבים.

יאסין יאסין: צר לי לומר את הדברים האלה.

יאסין יאסין: בואו נהיה כנים ונגיד ברייש גלי שגאוותנו במדינה הזאת הולכת ומושפלת.

יאסין יאסין: אתם - הממשלה ומשרד החקלאות - אנשי הביצוע.

יאסין יאסין: אנחנו באנו לקראת כל תכנית.

יאסין יאסין: אתם הכשלתם את כל התכניות.

יאסין יאסין: אתם התנגדתם כשהבאנו את החקלאים לחתום על מסמכים לגבי ביטול מסוים מהשטח.

יאסין יאסין: תגידו את זה בפני כל העולם.

יאסין יאסין: אנחנו היינו כנים וצודקים בכל צעד.

יאסין יאסין: אף אחד לא בא ונתן יד.

יאסין יאסין: נתנו יד רופפת כזאת בשביל לעשות מאיתנו צחוק.

יאסין יאסין: אנחנו מבינים את המשחק הזה.

יאסין יאסין: אותי, כבוד היושב-ראש, מאוד מעצבן לחבר את העניין של הפיצוי.

יאסין יאסין: אנחנו לא באנו כאן בשביל הפיצוי.

יאסין יאסין: אם יביאו, מה טוב, זה מבורך.

יאסין יאסין: אנחנו כבר 50 שנה, קצת יותר, סובלים מהסוגיה הזאת.

יאסין יאסין: כל רשות מקומית מקדמת שלב ועוד שלב.

יאסין יאסין: אני לא יודע מה קורה שם.

יאסין יאסין: אנחנו נופלים בין הרגליים.

יאסין יאסין: מי אחראי?

יאסין יאסין: אני לא אחראי.

יאסין יאסין: אני לא המדינה, אני לא הממשלה.

יאסין יאסין: אנחנו בסך הכל רשות מקומית שבקושי מתקיימת.

יאסין יאסין: אני פונה למשרד החקלאות, שהוא המשרד הראשון שאמון, ושואל איזה צעד ממשי הוא עשה בנושא הזה.

יאסין יאסין: זה שהיו תכניות, שישבנו ודיברנו עם הרשויות כבר שמעתי 50 פעמים.

יאסין יאסין: גם חבריי שמעו.

יאסין יאסין: לא ייתכן מצב כזה.

יאסין יאסין: או שיש פתרון, או שנלך הביתה וזהו זה.

יאסין יאסין: בסוף נוצרת בנו תחושה שזה תהליך של נישול האנשים מהקרקע הקיימת, שרוצים להשאיר אותנו מוזנחים כדי שבסוף נעזוב את האדמות.

יאסין יאסין: אנחנו לא נעזוב את המקום הזה.

יאסין יאסין: הקרקע היא שלנו.

יאסין יאסין: זכותנו לחיות שם כמו הזכות של כל החקלאים במדינת ישראל.

יאסין יאסין: מי שחושב אחרת שיקום ויגיד אחרת.

יאסין יאסין: כל מה שנאמר פה לא מספק אף אחד מהחקלאים שיושבים פה ויושבים בבית.

יאסין יאסין: תפסיקו לזרות חול בעיניים.

אבישי ברוורמן: ראש המועצה יאסין יאסין, אתה מדבר מדם ליבך.

אבישי ברוורמן: אני מבין אותך לחלוטין.

אבישי ברוורמן: אני אמרתי במשך שנים בתור יהודי שחוסר ההתייחסות לערביי ישראל על פני השנים זה אחד החטאים הגדולים ביותר של מדינת ישראל.

יאסין יאסין: היה ויכוח ברחוב על כך שהערבים לא לויאליים למדינת ישראל.

יאסין יאסין: אני לא אכנס לזה.

יאסין יאסין: אנחנו רוצים להיות לויאליים וזקופי קומה, לא כפופי קומה.

אבישי ברוורמן: את כל מה שאתה אומר כולם מרגישים.

אבישי ברוורמן: לצערי חלק גדול מהיהודים לא מבינים שהדרך הנכונה היא לחיות ביחד ולתת לאנשים את הכבוד והכוח.

אבישי ברוורמן: אני לא שר החקלאות, אני לא ראש הממשלה וגם לא שר האוצר.

יאסין יאסין: גם אני לא.

אבישי ברוורמן: הפקידים המסורים האלה רוצים לעשות כמיטב יכולתם.

אבישי ברוורמן: לצערי, המערכת בישראל לגבי ערבים יותר גרועה - יש עוד דברים נוספים - אבל גם כלפי היהודים במקומות מסוימים הסרבול הוא אדיר.

אבישי ברוורמן: הפרויקט הזה הוצג כפרויקט לאומי.

אבישי ברוורמן: ההגדרה כאן שזה צריך ללכת בדרך הזאת.

אבישי ברוורמן: אני תיכף אסכם.

אבישי ברוורמן: ברור לחלוטין שאם תפגעו ותמשיכו להרגיש את ההרגשה הזאת, בסופו של דבר לא תהיה חקלאות מסורתית, התושבים יהיו ממומרים וחובת הביצוע וסדר הקדימויות יהיו על ממשלת ישראל.

חסן פוזי כנאענה: אתה שאלת מדוע לא עושים ביטוח לשטחים שלנו.

חסן פוזי כנאענה: רוב בעלי החלקות לא מעבדים את האדמות שלהם, הם משכירים לחקלאיים.

קריאה: מחכירים.

חסן פוזי כנאענה: יש כמה בודדים, 5, 10 אנשים.

חסן פוזי כנאענה: אני חי מחקלאות.

חסן פוזי כנאענה: אני שוכר מאנשים.

אבישי ברוורמן: מה אתה מגדל?

חסן פוזי כנאענה: כוסברה, חיטה וכל מיני דברים.

חסן פוזי כנאענה: כשאני הולך לבעל החלקה ואומר לו לתת גוש וחלקה כי רוצים לעשות ביטוח, הוא אומר לי אם בשביל 50 שקל אני רוצה להרוס לו את העולם.

חסן פוזי כנאענה: אף אחד מבעלי החלקות לא מרשה.

חסן פוזי כנאענה: אני לא יכול לעשות ביטוח על אוטו שהוא לא על השם שלי.

חסן פוזי כנאענה: זאת הבעיה שלנו מבחינת הביטוח.

אבישי ברוורמן: ב-1980 הובלתי רפורמה של אדמות ואשראי חקלאי בהודו.

אבישי ברוורמן: הבעיה הכללית בהודו היא שהיו שם אריסים, זאת אומרת רוב האדמות לא היו שייכות לאנשים.

אבישי ברוורמן: עשינו שם שינוי מאוד גדול.

אבישי ברוורמן: זאת הייתה הבעיה.

אבישי ברוורמן: אתה אומר שהמעבדים הם לא בעלי הבית?

חסן פוזי כנאענה: הרוב.

חסן פוזי כנאענה: 90%.

דוד גינזבורג: אדם יכול לעשות ביטוח, זה לא קשור לבעלות.

צביקה כהן: נכון להיום.

אבישי ברוורמן: רבותיי, תקשיבו להערה הזאת שבכל זאת, עם כל הדברים, תתאגדו יחד.

עבדאללה אבו סאלח: אדוני היושב ראש, אני חקלאי וחבר ועדה.

עבדאללה אבו סאלח: אני מגדל רימונים, ענבים, תאנים וכל מיני שתילים גדולים.

עבדאללה אבו סאלח: כבר 13 שנים אני נמצא שם יום יום, בלילה וביום.

עבדאללה אבו סאלח: אם אנחנו רוצים להגיע לסדר את השטחים ואת האדמה, אין בעיה אם יש רצון.

עבדאללה אבו סאלח: הפסד המים שמפסידים החקלאים זה דבר רציני וגדול, אבל יש דבר יותר גדול ומסוכן, אדוני היושב-ראש.

עבדאללה אבו סאלח: אנחנו נמצאים במדינת ישראל.

עבדאללה אבו סאלח: היא אמורה לשמור על הבריאות.

עבדאללה אבו סאלח: אני בעל פנצ'ריה.

עבדאללה אבו סאלח: היו לי צמיגים ששמנו בחוץ ונכנסו בתוכם קצת מים.

עבדאללה אבו סאלח: אומרים לנו להביא מכונה כדי לחתוך את הצמיג ל-3 חתיכות כך שלא יישארו מים כי באים יתושים שעושים נזק לאנשים.

עבדאללה אבו סאלח: אנחנו בני אדם.

עבדאללה אבו סאלח: אנחנו שווים יותר מהכסף.

עבדאללה אבו סאלח: מהמים שנמצאים בבית נטופה, עוזייר, רומאנה ועילבון שקרובים לשם אוכלים אותה.

עבדאללה אבו סאלח: למה אתה לא שומר על הבריאות שלנו?

עבדאללה אבו סאלח: זה לא רק החקלאות, זה גם הבריאות שלנו.

עבדאללה אבו סאלח: כמה זמן עד שזה יתייבש?

קריאה: עוד חודש, חודשיים.

עבדאללה אבו סאלח: אנחנו דיברנו עם משרד החקלאות על הניקוז.

עבדאללה אבו סאלח: כמה שנים עוברות ולא עושים את זה.

אחמד ג'רבוני: אדוני היושב-ראש, אני חייב להודות לך על הדעות ועל הדברים שאמרת.

אחמד ג'רבוני: הלוואי ויתרבו אנשים כמוך במדינת ישראל.

אחמד ג'רבוני: כפלאח במשך 30 שנה, משנת 60 עד שנת 90, ליוויתי את כל הפרויקטים שהיו ואת כל הביקורים שהיו בבית נטופה.

אחמד ג'רבוני: בשנת 62 המדינה הפקיעה 2000 דונם מאדמות בית נטופה ששייכים לפלאחי עראבה וסח'נין.

אחמד ג'רבוני: אנחנו קווינו שהמדינה תפצה אותנו בפרויקט החשוב ביותר של ניקוז בית נטופה.

קריאה: הכוונה למוביל הארצי.

אחמד ג'רבוני: בשנים 70-75 הייתה חקלאות מתפתחת בבית נטופה.

אחמד ג'רבוני: היינו זורעים סלק, בצלים לשיווק, לתעשייה, עגבניות וכל מיני דברים.

אחמד ג'רבוני: את כל בתי החרושת שהיו מתעסקים איתנו סגרו.

אחמד ג'רבוני: חזרנו לחקלאות שהייתה בימי התורכים.

אחמד ג'רבוני: בקשר לניקוז.

אחמד ג'רבוני: כשהייתי ראש מועצה ליוויתי את הפרויקט הזה מהתחלה.

אחמד ג'רבוני: אם היה ראש הממשלה המנוח יצחק רבין ממשיך לתפקד כראש ממשלה, פרויקט הניקוז היה יוצא לדרך בשנת 97, אבל אין לנו מזל.

אחמד ג'רבוני: אלה שרצחו את ראש הממשלה רצחו גם את הפרויקט שלנו בבית נטופה.

אחמד ג'רבוני: בקשר לביטוח.

אחמד ג'רבוני: יש ביטוח לנזקי טבע.

אחמד ג'רבוני: אני כחקלאי עשיתי ביטוח, אבל בסופו של דבר הייתי יוצא בידיים ריקות.

אחמד ג'רבוני: היו מתחמקים בכל מיני דרכים.

אחמד ג'רבוני: גם במטעים מתחמקים.

אחמד ג'רבוני: בסוף התחילו לחזור.

אחמד ג'רבוני: 40% מהביטוח זה השתתפות עצמית.

אחמד ג'רבוני: היינו יוצאים עם כלום.

אחמד ג'רבוני: את מה שהיינו משלמים בביטוח היו מחזירים לנו פעם - - -

צביקה כהן: אתה מדבר על הזיתים בלבד.

קריאה: השנה הורידו.

אחמד ג'רבוני: עשיתי ביטוח פלחה הרבה שנים, אבל בסוף יצאתי בידיים ריקות.

אחמד ג'רבוני: אני מבקש שמשרד החקלאות, ממשלת ישראל ומדינת ישראל יעזרו לנו לעשות פרויקט ניקוז בבית נטופה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להודות לחבר הכנסת, ידידי ד"ר חנא סוויד, ולכל חברי הכנסת שהשתתפו:

אבישי ברוורמן: מסעוד גנאים והשייח אברהים צרצור.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להודות לכם שלמרות כל הסבל ואי ההתייחסות אליכם, אחרי כל כך הרבה שנים לקחתם את הזמן שלכם ובאתם כי יש לכם עוד תקווה מסוימת שדברים יקרו.

אבישי ברוורמן: קודם כל, שוקראן שכיבדתם ובאתם לכאן.

אבישי ברוורמן: אתם באמת אנשים אמיתיים, אנשים שעושים דברים, לא רק מדברים.

חנא סוייד: זה 6,7 שעות נסיעה.

אבישי ברוורמן: בהחלט.

אבישי ברוורמן: אני מכיר את המקומות.

אבישי ברוורמן: אני מכיר את הארץ הזאת לאורכה ולרוחבה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לנציגי משרד החקלאות.

אבישי ברוורמן: כמובן שההחלטות של הביצוע צריכות להיות בדרג הפוליטי בקצב יותר מהיר.

אבישי ברוורמן: בתום הדיון מבקשת הוועדה להביע את מורת רוחה מהפגיעה המתמשכת בכ-4000 חקלאיים ובני משפחותיהם שאדמותיהם מוצפות עדיין במי גשמים וכתוצאה מכך נגרמו נזקים כבדים לאלפי דונמים של קרקע שנזרעו בחיטה, שעורה ובגידולי שדה אחרים.

אבישי ברוורמן: הוועדה מחליטה לדרוש - אני כבר אפנה אישית היום לשר שמיר – ממשרד החקלאות לבחון בעמק בית נטופה את מצב התשתיות, ולהמליץ לממשלה להכריז תוך ימים ספורים על אזור זה כאסון טבע בהתאם לחוק.

אבישי ברוורמן: ככל שיוכרז האזור כאסון טבע, הוועדה תובעת לטפל מידית, כמו שהזכיר פה בכביש המסוים ד"ר סוויד, בתשתיות בעמק בית נטופה.

אבישי ברוורמן: לגבי המדיניות.

אבישי ברוורמן: הוועדה מציינת לחיוב את פעילות הדרג המקצועי ומשרד החקלאות והתקציבים שמשרד החקלאות העמיד לנושא הזה.

אבישי ברוורמן: הוועדה דורשת בצורה מאוד מאוד ברורה ונחרצת ממשרד החקלאות, בשיתוף המשרד להגנת הסביבה והמשרדים האחרים, שחלקם צוינו כאן, ראשי הרשויות המקומיות, בעלי הקרקעות ורשויות הניקוז, להמשיך ולהתקדם במהירות בהכנת התכנית הכוללת להתמודדות עם בעיית הצפת בית נטופה ולפתרונה אחת ולתמיד, תוך הבטחת שימור ערכי הטבע והמגוון הביולוגי של עמק בית נטופה ושמירת זכותם הבסיסית של בעלי הקרקע לקיים חקלאות שיוכלו להתפרס ממנה.

אבישי ברוורמן: אם צריך לסבסד אותם, שיסבסדו אותם כמו בגרמניה וכמו באיטליה.

אבישי ברוורמן: הוועדה דורשת ממשרד החקלאות לפעול בקרב משרדי הממשלה הנוגעים ולהעביר אליה תוך 6 חודשים פירוט של תכנית פעולה, אף ללא אישורים סטטוטוריים מחייבים.

אבישי ברוורמן: התכנית הזאת תלווה בלוחות זמנים לביצוע.

אבישי ברוורמן: הוועדה קוראת לחקלאי האזור לשקול לבטח את עצמם במסגרת כוללת לביטוח היבולים במגוון ביטוחים, כמו ביטוח יבולים, כדי שיוכלו לקבל את הפיצוי ליבולים מנזקי טבע.

אבישי ברוורמן: במקביל, היא קוראת לממשלה לסבסד – פה אני פונה אליך - את הפרמיה לביטוח.

אבישי ברוורמן: אני אשים את כל משקלי האישי כדי לשבת עם השר ולהתחיל לקדם את הנושא.

אברהים צרצור: אני מציע שהוועדה תבקר במקום עם כל נציגי הממשלה, תכנס ישיבה מיוחדת עם כל ראשי המועצות המקומיות הקשורים למקום הזה.

אברהים צרצור: אני חושב שביקור כזה יהווה - - -

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת צרצור, אני מאמץ את ההמלצה הזאת.

אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה תבוא לביקור.

רותי פרום-אריכא: אני רק רוצה להציע תיקון קטן לגבי מה שאמרת בעניין הצורך באישורים הסטטוטוריים.

אבישי ברוורמן: להוריד את זה?

רותי פרום-אריכא: להוריד את זה, או לכתוב במקביל.

אבישי ברוורמן: בסדר, במקביל לאישורים הסטטוטוריים.

אבישי ברוורמן: מקובל.

יאסין יאסין: אנחנו כרשות מקומית מזמינים את כולם לבקר במקום.

אבישי ברוורמן: אני כבר קיבלתי את ההזמנה.

אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה תבוא, בתיאום עם משרד החקלאות ועם כל הנציגים, למקום.

אבישי ברוורמן: אנחנו נעשה את זה במהירות.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.