ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 13, 2013-03-12 09:30

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: אנחנו מתחילים בסקירה כלכלית של התכנית לסיוע למוסדות להשכלה גבוהה לשנים הקרובות.

משה גפני: אני מקדם בברכה את פרופ' מנואל טרכטנברג, שהוא יושב-ראש הוועדה לתכנון ולתקצוב.

משה גפני: אנחנו נפגשנו על התכנית הרב שנתית.

משה גפני: פרופ' טרכטנברג הציג בפני את עיקרי הדברים.

משה גפני: אני גם הבטחתי לו שאני אזמן ישיבה שבה הוא יופיע להציג את התכנית הרב שנתית שהוא עמל עליה יחד עם אנשי הות"ת –הוועדה לתכנון ולתקצוב.

משה גפני: אני רוצה לשבח מאוד את פרופ' טרכטנברג בכובעו כיושב ראש הות"ת.

משה גפני: הוא עשה בעניין הזה עבודה יוצאת מן הכלל.

משה גפני: הוא קידם את הנושא של המוסדות להשכלה גבוהה באופן כללי ואת הנושא התקצובי שלהם עם התכנית הרב שנתית, כפי שהוא יציג אותה עכשיו.

משה גפני: התכנית היא תכנית מרשימה ומקדמת את המוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: אני רוצה לציין, פרופ' טרכטנברג, שיש מצב עובדתי - אנחנו נמצאים בחילופי ממשלות - שכאשר יהדות התורה נמצאת בקואליציה תקציב המוסדות להשכלה גבוהה לא מקוצץ אלא עולה, כאשר יהדות התורה נמצאת באופוזיציה תקציב מוסדות ההשכלה גבוהה מקוצץ.

משה גפני: זאת עובדה.

משה גפני: פרשנות אפשר להגיד מה שרוצים, אבל את העובדה הזאת אפשר לבחון באופן רב-שנתי.

אמנון כהן: גם ש"ס תומכת במוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: ש"ס לא תמיד.

משה גפני: לפעמים כשש"ס נמצאת בקואליציה ויש קיצוץ.

משה גפני: .

משה גפני: בממשלת שרון יהדות התורה הייתה באופוזיציה, ש"ס הייתה בקואליציה ותקציב המוסדות להשכלה גבוהה קוצץ.

משה גפני: גם תקציב החינוך קוצץ.

משה גפני: יש לי גם הסבר למה זה קורה, אבל זאת עובדה.

משה גפני: אפשר לבחון אותי.

משה גפני: בקדנציה הנוכחית היה תקצוב מוגבר של המוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: אני גאה להיות יושב-ראש ועדת הכספים בתקופה הזאת.

משה גפני: יש לזה הסבר.

משה גפני: מנחם יכול להבין למה זה קורה.

משה גפני: זה קורה.

משה גפני: זו לא יד המקרה, זו כוונת מכוון.

משה גפני: פרופ' טרכטנברג, הבמה לרשותך.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, הערה לסדר.

דב חנין: ההערה שלי לסדר נוגעת לכך שהדיון שלנו לא מתכנס בנסיבות רגילות.

דב חנין: מוסדות ההשכלה הגבוהה מושבתים הבוקר לשעתיים.

דב חנין: קראתי את המצגת היפה שפרופ' טרכטנברג מתכוון להציג בפנינו.

משה גפני: אל תספר עליה.

דב חנין: אני לא מתכוון לספר עליה.

דב חנין: אני אומר שהיא יפה, רק אני לא בטוח שהיא הולכת להתממש במציאות.

דב חנין: השאלה הגדולה היא איך כל הרעיונות.

דב חנין: .

משה גפני: יש 2 דיונים שאנחנו מקיימים.

משה גפני: יש בקשה של חברי כנסת וחברי ועדה לקיים דיון על הנושא של הקיצוצים המתוכננים במוסדות להשכלה גבוהה, בין היתר גם חבר הכנסת בועז טופורובסקי שביקש, חבר הכנסת אלקין ואחרים שביקשו.

משה גפני: אני שילבתי בין השניים, אבל אין קשר.

משה גפני: זה מעניין לעניין באותו עניין.

משה גפני: יש את ההבטחה שלי לפרופ' טרכטנברג שיציג את התכנית הרב שנתית.

משה גפני: זה ברור שאנחנו נעשה הכל על מנת שהתכנית הזאת תמומש ולא תקוצץ.

משה גפני: אנחנו נמתין לראות מי יהיה שר האוצר.

משה גפני: אנחנו נשמור עליו.

חנא סוייד: האם התכנית הזאת הוצגה קודם בוועדה?

משה גפני: לא.

חנא סוייד: מציגים שהיא עומדת להתקצץ?

משה גפני: לא.

משה גפני: מה שמציגים עכשיו זה את התכנית הרב שנתית של המוסדות להשכלה גבוהה שיושב-ראש הות"ת ביקש להציג בפני חברי ועדת הכספים.

משה גפני: זה הסעיף הראשון.

משה גפני: הקיצוצים זה הסעיף השני, שאלה קיצוצים מתוכננים.

משה גפני: על הסעיף השני יש את העיצומים ואת ההשבתות באוניברסיטאות.

משה גפני: זה דיון שני.

משה גפני: קודם כל אנחנו מדברים על התכנית הרב שנתית.

משה גפני: פרופ' טרכטנברג, בבקשה .

מנואל טרכטנברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת משה גפני.

מנואל טרכטנברג: חברי כנסת נכבדים, חדישים כוותיקים, גבירותיי ורבותיי.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, שמצאת נכון לכנס את הישיבה הזאת של ועדת הכספים בתכנית הרב שנתית של ההשכלה הגבוהה.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שמן הראוי להציג אותה דווקא בעת הזאת, דווקא ביום שאני מקווה שתורכב ממשלה חדשה.

מנואל טרכטנברג: זה בעצם מסר.

מנואל טרכטנברג: כשמדינת ישראל מחליטה על איזה שהוא תוואי של עשייה בנושא שהוא מרכזי במדינת ישראל לטווח ארוך, אז ביום שמוקמת ממשלה חדשה המסר הוא: רבותיי, צריך להמשיך את התוואי הזה, כי את הדברים הגדולים לא בונים ביום אחד, לוקח זמן רב.

מנואל טרכטנברג: צריך את ההמשכיות ואת המחויבות של הממשלה החדשה שתקום לנושא החיוני הזה למדינת ישראל.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להתחיל בכמה אמירות שאולי הן מובנות אבל צריך להזכיר אותן לכולנו.

מנואל טרכטנברג: השכלה גבוהה לא רק עושה לעצמה - למגדל השן, למחקר ולמדע, אלא זה אחד מעמודי התווך של מדינת ישראל על כל היבטיו, לאמור על הכלכלה ועל החברה.

מנואל טרכטנברג: אני לא צריך להזכיר כאן את מנוע הצמיחה של מדינת ישראל להייטק, שכל כולו ניזון מההשכלה הגבוהה, מהכשרה, מההון האנושי שנוצר שם.

מנואל טרכטנברג: החוסן הביטחוני של מדינת ישראל נשען על ההשכלה הגבוהה.

מנואל טרכטנברג: אני גם חבר ברפא"ל בוועדה המדעית המייעצת.

מנואל טרכטנברג: שנים אני עוקב מקרוב אחרי כיפת ברזל וכו'.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר לכם במלוא האחריות, שלולא המחקר שנעשה במוסדות להשכלה גבוהה עם המדענים והחוקרים שיצאו משם, כיפת ברזל לא הייתה כאן.

מנואל טרכטנברג: זאת רק דוגמה אחת של ההישענות של הביטחון האיכותי שלנו על המחקר, על המדע ועל ההשכלה הגבוהה, כמובן בשימור המורשת התרבותית שלנו - המורשת של עם ישראל.

מנואל טרכטנברג: בין כותלי ההשכלה הגבוהה יש את אוצרות המורשת הזאת שמחזקים את המעמד הבינלאומי של מדינת ישראל.

מנואל טרכטנברג: ואכן הגענו להישגים מרשימים ביותר.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מתפארים ומתפעלים מפרסי הנובל.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, שאנחנו מדינה מספר 2 בעולם במספר פרסי נובל לנפש.

מנואל טרכטנברג: זה לא דבר של מה בכך.

מנואל טרכטנברג: אני מקווה שנמשיך את הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: כמובן שההשכלה הגבוהה סוללת את הדרך למוביליות חברתית –כלכלית במאה ה-21 יותר מאי פעם בעבר.

מנואל טרכטנברג: אם אתה רוצה להתקדם בתעסוקה, בפרנסה זה עובר דרך רכישת השכלה גבוהה, דרך רכישת מקצוע.

מנואל טרכטנברג: מאז ה"עשור האבוד" אנחנו מתמודדים עם בעיות מאוד קשות.

מנואל טרכטנברג: מתחילת שנות ה-2000 ובמהלך כל אותו עשור ראינו תופעות שליליות מאוד, כמו בריחת מוחות.

מנואל טרכטנברג: כיום, כ-25% מכלל החוקרים הישראלים נמצאים בטובים שבמוסדות בחו"ל.

מנואל טרכטנברג: יש ירידה אבסולוטית במספר חברי הסגל, זו בעת שסך הסטודנטים גדל.

מנואל טרכטנברג: בסופו של יום העוצמה של המוסדות שלנו מצויה בשני הקשרים אנושיים: באיכות הסגל ובאיכות של הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: האיכות של הסטודנטים לא יכולה לעלות על האיכות של הסגל.

מנואל טרכטנברג: מה לעשות, זה נכון בבתי ספר ונכון גם באוניברסיטה.

מנואל טרכטנברג: חווינו ירידה אבסולוטית במספר אנשי הסגל.

מנואל טרכטנברג: נמצא כאן לידי פרופ' מנחם בן-ששון, נשיא האוניברסיטה העברית.

מנואל טרכטנברג: האוניברסיטה העברית התכווצה לפחות מאלף אנשי סגל.

מנואל טרכטנברג: בעבר היו בה כ-1400.

מנואל טרכטנברג: מספרים דומים לגבי אוניברסיטת תל-אביב.

מנואל טרכטנברג: אני מציין את שתי האוניברסיטאות הגדולות במדינת ישראל.

מנואל טרכטנברג: זו בעת שבאוניברסיטאות הטובות בעולם מספר אנשי הסגל לא יורד מ-2000.

מנואל טרכטנברג: גם בשתי האוניברסיטאות הטובות שלנו אנחנו בפחות מחצי, מה שנחשב למסה קריטית של אוניברסיטה טובה.

מנואל טרכטנברג: כמובן שבעקבות כך היה גידול ביחס של סטודנטים – סגל.

מנואל טרכטנברג: הגידול הזה הוא לרעה.

מנואל טרכטנברג: בסופו של יום, כמה אתה יכול להנחות וללמד?

מנואל טרכטנברג: ההוראה האיכותית תלויה ביחס הזה.

מנואל טרכטנברג: עוד תופעה שלילית מאוד זה עלייה בגיל הממוצע של חברי הסגל הבכיר.

מנואל טרכטנברג: אמנם אנחנו חושבים שהחכמה באה עם הזקנה - זה נכון לגבינו - אבל זה לא לגבי כולם.

ראובן ריבלין: לא צריך לסמוך על זה.

מנואל טרכטנברג: ברור מאוד שהפריון המחקרי קורה בגילאים צעירים, בעיקר במדעי הטבע, במדעים המדויקים, במתמטיקה, בפיזיקה.

מנואל טרכטנברג: השיא של הפוריות המחקרית זה בערך בגילאי 40 או מוקדם מזה.

מנואל טרכטנברג: כיום, הגיל הממוצע של אנשי סגל במדינת ישראל הוא כ-57.

מנואל טרכטנברג: זה כ-10 שנים יותר מאשר במדינות האחרות.

מנואל טרכטנברג: כמובן שהייתה שחיקה של תשתיות המחקר וההוראה.

מנואל טרכטנברג: זה מסוג הדברים שאתה לא רואה ביום יום, כי עובר יום ועוד יום והמכשיר שלימדת בו התיישן ולא קרס.

מנואל טרכטנברג: התהליכים האלה הרסניים.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מלמדים דורות דורות של סטודנטים עם ציוד מיושן.

מנואל טרכטנברג: את הציוד המחקרי צריך להחליף כל 5 שנים כדי שיהיה בחזית המדע.

מנואל טרכטנברג: זה לא נעשה.

מנואל טרכטנברג: הייתה שחיקה של יכולות.

מנואל טרכטנברג: זה הביא לדעיכה במעמד ההשכלה הגבוהה שלנו בעולם.

מנואל טרכטנברג: לפני 3 שנים יצאנו לדרך - אחרי עבודה מאומצת - עם תכנית להחזרת המצוינות לסדר היום, עם תכנית רב שנתית עם שני יעדים בלבד.

מנואל טרכטנברג: הראשון זה מהתרחבות כמותית למצוינות במחקר והוראה.

מנואל טרכטנברג: במה דברים אמורים?

מנואל טרכטנברג: עד אז המערכת כן גדלה כמותית.

מנואל טרכטנברג: מספר הסטודנטים גדל פי 3 תוך 20 שנה.

מנואל טרכטנברג: זאת תופעה מבורכת.

מנואל טרכטנברג: הנגישות להשכלה גבוהה התרחבה גם גיאוגרפית וגם מבחינת השכבות שלא הגיעו קודם להשכלה גבוהה.

מנואל טרכטנברג: מכיוון שהתקציבים לא גדלו באותו תקציב ובשלב מסוים אף ירדו אבסולוטית, היו פה שני תהליכים שלא מתכנסים.

מנואל טרכטנברג: האחד כאמור הוא הגידול הכמותי, השני הירידה במשאבים.

מנואל טרכטנברג: התוצאה הייתה פגיעה חמורה באיכויות.

מנואל טרכטנברג: אנחנו אמרנו, עד כאן, רבותיי, הגיעה השעה להחזיר עטרה ליושנה, הגיע הזמן לשים את המצוינות במחקר בראש סדר היום.

מנואל טרכטנברג: היעד השני זה הנגשת ההשכלה הגבוהה לשני מגזרים גדולים במדינת ישראל שלא הצליחו - מסיבה זו או אחרת - להשתלב בהשכלה הגבוהה, בטח לא יחסית לגודלם באוכלוסייה.

מנואל טרכטנברג: זה המגזר החרדי ומגזר המיעוטים - המגזר הערבי.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להדגיש כבר עכשיו שאנחנו רואים במשימה הזאת משימה לאומית.

מנואל טרכטנברג: זאת לאו דווקא משימה שמשרתת בטווח הקצר את ההשכלה הגבוהה.

מנואל טרכטנברג: השכלה גבוהה, בעיני, זה עוד אורגן חשוב בארגז הכלים הממשלתי הציבורי כדי לקדם מטרות לאומיות.

מנואל טרכטנברג: השילוב של החרדים והמיעוטים בהשכלה גבוהה זאת משימה לאומית שלקחנו על עצמנו.

באסל גטאס: למה לא עושים אוניברסיטה?

מנואל טרכטנברג: נגיע לדברים האלה.

מנואל טרכטנברג: התכניות זה הכל טוב ויפה, אבל אם הן לא מגובות בתקציב זה לא יכול לעבוד.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה פה לציין לשבח את שיתוף הפעולה עם האוצר, שהבין את החשיבות של הנושא הזה ושילב ידיים איתנו כדי להתוות תקציב רב שנתי לממשלה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נמצאים על התוואי של תכנית ותקציב רב שנתיים ל-6 שנים.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נמצאים באמצע הדרך.

מנואל טרכטנברג: יצאנו לדרך.

מנואל טרכטנברג: הקמנו מרכזי מצוינות.

מנואל טרכטנברג: את הראשונים שבהם אני אציין בהמשך.

מנואל טרכטנברג: הסדרנו יחסי עבודה בכל המגזרים.

מנואל טרכטנברג: זה דבר קריטי.

מנואל טרכטנברג: אתה לא יכול לנהל מערכת ולקדם אותה אם היא שסועה מבפנים, בין החלקים השונים שלה, בין מכללות לאוניברסיטאות, בין סגל בכיר לסגל זוטר, בין סטודנטים למוסדות וכו'.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לציין שניהלנו באותו זמן מו"מ אינטנסיבי עם הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: כיום, יש שני חברי כנסת חדשים שהיו אז בצד השני של השולחן: חבר הכנסת בועז טופורובסקי וחבר הכנסת איציק שמולי, שהיה הסגן של בועז.

מנואל טרכטנברג: ניהלנו מו"מ כדי להגיע להבנות על נושאים קריטיים לכל המערכת.

מנואל טרכטנברג: הצעה שהייתה על השולחן הייתה הקמה של מערך הלוואות מאוד נדיב, ובתמורה עלייה משמעותית בשכר הלימוד.

מנואל טרכטנברג: היו גם נושאים אחרים שעניינו את הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: ברגע האחרון לא הצלחנו להגיע להסכמה.

מנואל טרכטנברג: זה לא הבשיל לידי הסכמה, אבל כן הייתה הסכמה שבמשך 3 שנים יוקפא המצב.

מנואל טרכטנברג: אני חייב לציין שההסכמה ההיא החזיקה - זאת אחת הסיבות שהצלחנו לקדם את המערכת – בגלל שגם בחזית הזאת וגם עם הסטודנטים הגענו להבנה הזאת.

מנואל טרכטנברג: אילולא זאת לא היינו יכולים לעשות זאת.

מנואל טרכטנברג: הזמן קצר ואני לא רוצה להרבות במילים.

מנואל טרכטנברג: מה הם האלמנטים המרכזיים?

מנואל טרכטנברג: אני אציין רק מקצתם.

מנואל טרכטנברג: מה הם הכלים העיקריים של התכנית?

מנואל טרכטנברג: קודם כל ומעל לכל גיוס סגל צעיר איכותי.

מנואל טרכטנברג: רבותיי, שום דבר טוב לא יקרה אלא אם כן נצליח להחזיר הביתה מאות חוקרים ישראלים צעירים שנמצאים בחו"ל, וכמו כן לגייס צעירים שמסיימים במוסדות שלנו דוקטורט ופוסט דוקטורט כדי שישתלבו באקדמיה.

מנואל טרכטנברג: זה הדבר הקריטי.

מנואל טרכטנברג: זה המשאב הקריטי.

מנואל טרכטנברג: זה בסופו של דבר השכל, המוח, היצירתיות של הסגל הצעיר.

מנואל טרכטנברג: עיקר המאמץ הולך לשם.

מנואל טרכטנברג: שנית, שדרוג תשתיות הוראה ומחקר.

מנואל טרכטנברג: אותם צעירים ללא הציוד היקר והמתקדם שקיים כיום בעולם למחקר לא יהיו כאן , לא יוכלו לבצע את המחקרים שלהם.

מנואל טרכטנברג: זה כולל גם הוראה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מאוד מאמינים שהתקציבים שמושקעים הכי טוב הם אלה שהולכים למטרות תחרותיות.

מנואל טרכטנברג: המדע זאת זירה תחרותית פר אקסלנס.

מנואל טרכטנברג: אם תוכיח את עצמך, תהיה יותר טוב מאחרים, אתה תזכה בתקציבים נוספים.

מנואל טרכטנברג: לכן הכפלנו את ההשקעה בקרנות המחקר התחרותיות.

ראובן ריבלין: כשאתה אומר הכפלנו, כמה זה במספרים?

מנואל טרכטנברג: לגבי הקרן הישראלית למדע, הכוונה להגיע ל..

<גדי פרנק: חצי מיליארד.

מנואל טרכטנברג: מ-260 מיליון שקל לשנה למעל לחצי מיליארד.

מנואל טרכטנברג: זה עדיין טיפה בים.

מנואל טרכטנברג: התקציב השוטף של אוניברסיטת אמ.

מנואל טרכטנברג: אי.

מנואל טרכטנברג: טי הוא יותר מאשר סך התקציב של ות"ת.

מנואל טרכטנברג: רק שנבין איפה אנחנו חיים.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לציין את הנקודה הרביעית.

מנואל טרכטנברג: אני ככלכלן מאוד מודע לכך שהעניין זה לא רק כמה כסף, כמה תקציב מושקע במטרה מסוימת, אלא איך אתה עושה זאת, לכן הנהגנו רפורמה במודל התקצוב שעיקרה תקצוב לפי תפוקות, לא לפי תשומות.

מנואל טרכטנברג: מוסד להשכלה גבוהה שיוכיח שהוא מתקדם, שהוא מפרסם וכו' וכו', יקבל יותר כסף.

מנואל טרכטנברג: אם לא, אז לא.

מנואל טרכטנברג: זה עיקרון שלא קיים בשום מקום אחר בשירות הציבורי.

מנואל טרכטנברג: אלה העיקרים של המודל.

מנואל טרכטנברג: יש לכם את זה במצגת.

מנואל טרכטנברג: אני אשמח להרחיב אם תשאלו שאלות.

משה גפני: במצגת הקודמת, בעמוד הקודם היה עוד סעיף שפה לא נמצא.

משה גפני: בסעיף 4 היה את הגברת הנגישות בפריפריה.

מנואל טרכטנברג: זה יבוא אחר כך.

מנואל טרכטנברג: זה פשוט נמצא במקום אחר.

מנואל טרכטנברג: כמה מספרים כדי שנבין מה קורה כאן.

מנואל טרכטנברג: דיברתי קודם על הסגל הבכיר באוניברסיטאות.

מנואל טרכטנברג: שימו לב למספרים.

מנואל טרכטנברג: לפני יותר מעשור מספר אנשי הסגל הבכיר באוניברסיטאות היה כ-4700.

מנואל טרכטנברג: ירדנו ל-4300 בסך המערכת.

מנואל טרכטנברג: אין עוד מדינה מערבית או ב-OECD שאבסולוטית מספר אנשי הסגל הבכיר ירד.

יעל גרמן: מה שחשוב זה היחס לכמות הסטודנטים.

משה גפני: זה נמצא במצגת.

מנואל טרכטנברג: תיכף.

מנואל טרכטנברג: זה נמצא במצגת.

מנואל טרכטנברג: שמנו ליעד להגיע ל-5000.

מנואל טרכטנברג: הדבר קשה מאוד, בין היתר בגלל שיש פרישות.

מנואל טרכטנברג: כמה שאתה מגייס, בערך מחציתם יוצאים לפנסיה.

מנואל טרכטנברג: זה לא פשוט.

מנואל טרכטנברג: לגבי היחס לכמות הסטודנטים, אז הנה הגרפים לפניכם.

מנואל טרכטנברג: שמנו ליעד לרדת בחזרה ל-21.

מנואל טרכטנברג: זה עדיין רחוק מאוד מאיפה שהיינו לפני 20 שנה.

מנואל טרכטנברג: היינו אז ביחס של 16 סטודנטים לאיש סגל.

מנואל טרכטנברג: במכללות כנ"ל.

מנואל טרכטנברג: הצלחנו ב-3 השנים האחרונות להתחיל בתהליך של גיוס סגל.

מנואל טרכטנברג: שימו לב ליחס בין הברוטו לנטו.

מנואל טרכטנברג: כדי שבנטו מספר הסגל יגדל ב-675, היינו צריכים לגייס יותר מ-1000.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לציין - בשביל לסבר את האוזן - את העלויות של הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: לגייס בשנה הראשונה איש סגל חדש באוניברסיטאות עולה יותר ממיליון שקל.

מנואל טרכטנברג: בתחומים מסוימים הרבה יותר מזה.

מנואל טרכטנברג: לקלוט איש סגל חדש במכון ויצמן עולה מיליון דולר.

מאיר כהן: אדוני בכוונה לא מדבר על הסגל הזוטר?

מנואל טרכטנברג: זה לא עניין של בכוונה או לא בכוונה.

מנואל טרכטנברג: הבעיה עם הסגל הזוטר זו לא יכולת הגיוס.

מאיר כהן: תחזיר אותם.

מנואל טרכטנברג: הם נמצאים בארץ.

מנואל טרכטנברג: הבעיה עם הסגל הבכיר היא להחזיר מדענים מחו"ל.

מנואל טרכטנברג: זאת בעיה שונה לחלוטין.

מנואל טרכטנברג: לגבי הנושא של הרחבת הנגישות לחרדים.

מנואל טרכטנברג: רציתי פה לציין משהו שיהיה ברור לכולנו.

מנואל טרכטנברג: המטרה שלנו היא להקנות הכשרה והשכלה לחרדים ככלי להשתלבותם בתעסוקה איכותית על פי רצונם, וכמו כן להרחיב את המכנה המשותף עם החברה הישראלית בכללותה.

מנואל טרכטנברג: זאת משימה לאומית.

מנואל טרכטנברג: זאת תוך כדי כך שאנחנו מכבדים את אורח החיים שלהם.

מנואל טרכטנברג: יש משמעות רבה לאמירה של כיבוד אורח החיים של החרדים.

מנואל טרכטנברג: אנחנו לא באים לשנות אותם ולא כלום, אלא לפתוח את שערי ההשכלה הגבוהה בפניהם.

מנואל טרכטנברג: הדבר כרוך בהתאמות לא פשוטות.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מקימים כיום מח"רים, שאלו מסגרות לחרדים.

מנואל טרכטנברג: הן יחידות שנמצאות בסמוך למוסדות להשכלה גבוהה, לא בקרבם.

מאיר כהן: שאין בהם נשים.

מנואל טרכטנברג: יש הפרדה בין נשים לגברים.

מנחם בן-ששון: יש יותר נשים מגברים.

ראובן ריבלין: תוך כיבוד אורח חייהם.

מאיר כהן: אני בשבוע שעבר הייתי באיזה מקום שמכבדים אורח חיים.

מאיר כהן: הסתבר, אדוני היושב-ראש, שגננות בדואיות לומדות במסלול נפרד לגננות בדואיות.

מאיר כהן: מיומנויות הלמידה לגננת במגזר היהודי הן אחרות לגמרי מאשר במגזר הבדואי.

מאיר כהן: אני קצת דואג, כי אתה מצייר פה תמונה של כל מיני לכאן ולכאן.

מאיר כהן: חרדים יכולים להיות במקום רגיל ולקבל את כל המיומנויות.

מאיר כהן: אני לא חושב שהם צריכים שיגדירו אותם.

משה גפני: הוא צודק.

משה גפני: למה חרדים צריכים להיות במוסדות להשכלה גבוהה?

משה גפני: עדיף שהם יהיו בישיבות.

מאיר כהן: אגב, כן.

מאיר כהן: רק שילכו גם לצבא.

משה גפני: יש היום בכנסת ובממשלה כאלה שלא רוצים לכבד את אורח החיים של החרדים, אבל לא נורא, אנחנו נתמודד עם זה.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא מכירים כאלה.

משה גפני: אני מכיר.

יעל גרמן: גם אני לא מכירה.

משה גפני: אתם לא מכירים את כל מה שנעשה במפלגה שלכם.

מנואל טרכטנברג: נפתחו 8 מרכזים כאלה.

מנואל טרכטנברג: כבר כיום יש כ-7000 סטודנטים חרדים במערכת, כש- 500 נמצאים במסגרות החדשות.

מנואל טרכטנברג: היעד שלנו הוא להכפיל את המספר הזה תוך 3 שנים.

מנואל טרכטנברג: בשבוע שעבר קיימנו כנס להנגשת ההשכלה הגבוהה למגזר הערבי.

מנואל טרכטנברג: השקענו הרבה מאוד בתכנית לשילוב של המגזר הערבי וההשכלה הגבוהה אל מול המכשולים הקשים שעומדים בפני המגזר הזה, בין אם זה ריבוי השפות שהם צריכים להתמודד איתן, הנשירה, מיקוד במספר תחומי לימוד מצומצם וכדומה.

מנואל טרכטנברג: לשתי התכניות האלו - גם להנגשה לחרדים וגם להנגשה לערבים, יש תקציב מיועד, ספציפי של כמה מאות מיליוני שקלים, כך שזה לא רק מילים ותכניות יפות אלא זה מגובה בתקציב.

מנואל טרכטנברג: הזכרתי קודם את מרכזי המצוינות.

מנואל טרכטנברג: המטרות העיקריות שלהם זה השבת מסה קריטית של חוקרים מצטיינים לארץ, עידוד ושיתוף פעולה מחקרי בין המוסדות.

מנואל טרכטנברג: זה לא דבר של מה בכך.

מנואל טרכטנברג: הקמנו בגל הראשון 4 מרכזים כאלה שהם כיום חוד החנית של המחקר במדינת ישראל.

מנואל טרכטנברג: במסגרתם ייקלטו כ-100 חוקרים חדשים.

מנואל טרכטנברג: סך כל התקציב למיזם הזה הוא כחצי מיליארד שקל.

מנואל טרכטנברג: דברים משמעותיים ביותר.

מנואל טרכטנברג: לפני זמן קצר השקנו את הגל השני של עוד 11 מרכזי מצוינות בכל התחומים.

מנואל טרכטנברג: הפעם גם במדעי הרוח והחברה, לא רק במדעי הטבע.

מנואל טרכטנברג: הנה לפניכם התקציב הרב שנתי.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נמצאים באמצע הדרך.

מנואל טרכטנברג: הנה עיקרי התוספות, לאן הן הולכות, לאיזה מטרות.

מנואל טרכטנברג: הן הולכות לגיוס סגל חדש, לקרנות מחקר וכדומה.

מנואל טרכטנברג: כשאנחנו מסתכלים על התקציב שהולך דרך מודל תקצוב ההוראה במחקר, אתם רואים מה שקורה.

מנואל טרכטנברג: זאת בעצם התמונה הכי ברורה ל"עשור האבוד", איך הגידול הכמותי במספר הסטודנטים לווה בעצם בקיצוצי תקציב.

מנואל טרכטנברג: התקציב פר סטודנט הגיע לכמעט מחצית ממה שהיה בעבר.

מנואל טרכטנברג: אנחנו בדרך הנכונה של גידול ועלייה בחזרה.

מנואל טרכטנברג: זה הכיוון שאנחנו רוצים לציין.

משה גפני: אני רק רוצה להגיד לחברי הכנסת, בעיקר לחדשים, שאני לא מדבר על הנושא של החרדים, זה לא ענייני, אין לי שום עסק עם העניין הזה.

משה גפני: אני מדבר על התקציב של המוסדות להשכלה גבוהה, על הות"ת.

משה גפני: אנחנו אישרנו את זה כאן בוועדה.

משה גפני: אנחנו העברנו את הכסף על אף שלא ראינו את התכנית עצמה.

משה גפני: קיבלתי את ההתחייבות שהתכנית תוצג.

משה גפני: אישרנו את העברות הכספים למוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: באחת הישיבות העברתי הרבה מאוד כסף למוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: אני לבד הייתי בישיבות.

מנואל טרכטנברג: זה נכון.

משה גפני: אני כל הזמן נוהג להגיד דברים נכונים.

ראובן ריבלין: אני מקווה שהיושב-ראש הבא ילך בעקבותיך ושלא יהיו.

ראובן ריבלין: .

משה גפני: נבדוק אותו.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מאוד מעריכים זאת, אדוני היושב-ראש.

<ג'טאס באסל: המספרים אבסולוטיים?

ראובן ריבלין: זאת התכנית.

משה גפני: זאת התכנית.

באסל גטאס: התקציב היה 600 מיליון שקל?

מנואל טרכטנברג: זה מה שהיה.

מנואל טרכטנברג: כמה הערות לסיכום.

מנואל טרכטנברג: אנחנו לא מסתכלים רק על מה שקורה בהשכלה הגבוהה פנימה, אלא על משימות לאומיות שלקחנו על עצמנו.

מנואל טרכטנברג: זה לא נכון רק לגבי ערבים וחרדים.

מנואל טרכטנברג: אמרת, אדוני היושב-ראש, לגבי הפריפריה.

משה גפני: כן.

מנואל טרכטנברג: הנה זה נמצא כאן.

מנואל טרכטנברג: המכללות בצפון ובדרום.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להזכיר כאן שהשכלה גבוהה זה לא רק אוניברסיטאות.

מנואל טרכטנברג: זה אוניברסיטאות ומכללות להוראה והנדסה שפרוסות על פני כל הארץ.

מנואל טרכטנברג: לא היינו מצליחים להגיע להנגשה של השכלה גבוהה מבחינה גיאוגרפית ולמגזרים שונים של אוכלוסייה אילולא המכללות האלו.

מנואל טרכטנברג: הן פרוסות לכל עבר.

מנואל טרכטנברג: הקמנו בית ספר לרפואה בצפת כמשימה לאומית לא רק לצורכי אקדמיה, לא רק לצורכי רפואה אלא לצורכי פיתוח הגליל.

משה גפני: הייתה שם חנוכת בית.

מנואל טרכטנברג: לא מזמן.

משה גפני: הרב ליצמן היה שם.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מחזקים את מדעי הרוח.

מנואל טרכטנברג: רבותיי, השכלה גבוהה זה לא רק מיקרוסקופ ומדעי טבע.

מנואל טרכטנברג: ללא הנכסים הרוחניים שלנו אנחנו לא נצליח לקדם את החברה בישראל.

מנואל טרכטנברג: זה גם לשימור המורשת של עם ישראל.

מנואל טרכטנברג: ציינתי קודם את העברת המכללות להוראה לות"ת כשדרוג של המכללות כדי לשפר את האיכות שלהן.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שעלינו על דרך המלך.

מנואל טרכטנברג: אנחנו רק באמצע הדרך.

מנואל טרכטנברג: הנקודה הכי מסוכנת בתכנית רב שנתית היא שיש איזו מן הרפיה, כאילו השגנו את שלנו.

מנואל טרכטנברג: לא, רבותיי, אנחנו רק באמצע הדרך.

מנואל טרכטנברג: אין דבר יותר מסוכן מאשר לרדת מהשביל, מהתוואי באמצע הדרך, כי אז אין חזרה לאמינות שאנחנו רוצים לייצר מול החוקרים בחו"ל, מול המוסדות וכדומה.

מנואל טרכטנברג: מה שדרוש זה שילוב ידיים של כולנו: של המוסדות, של הסטודנטים, של הסגנים, של המשרדים הממשלתיים, של הכנסת, של התקשורת ושל דעת הקהל.

מנואל טרכטנברג: אני מאמין גדול בזה.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שברגע שהממשלה תקום, היא תעמוד מול דילמות קשות בגלל המצוקה התקציבית.

משה גפני: עזוב, אנחנו נטפל בזה.

מנואל טרכטנברג: אני אגיד מילה אחת על זה.

מנואל טרכטנברג: זו העת לקבוע סדרי עדיפויות ברורים.

מנואל טרכטנברג: דווקא בעת של מצוקה כלכלית צריך לראות איפה האומץ של המנהיגים שלנו, של הממשלה ושל הכנסת כדי להגיד לזה כן ולזה לא.

מנואל טרכטנברג: אני מקווה שכולנו נהיה יחד בזה.

מנואל טרכטנברג: תודה.

משה גפני: אני מודה לך פרופ' טרכטנברג.

בועז טופורובסקי: מה סך כל התקציב של ההשכלה הגבוהה לתשע"ג?

<גדי פרנק: 8.3 מיליארד שקלים.

בועז טופורובסקי: כמה מתוך זה לשכר לימוד?

<גדי פרנק: זה לא כולל שכר לימוד.

בועז טופורובסקי: כמה זה כולל שכר לימוד?

<גדי פרנק: תוסיף עוד כ-2 מיליארד שקל לשכר לימוד.

<גדי פרנק: סך הכל קצת יותר מ-10 מיליארד שקלים.

בועז טופורובסקי: יש כאן נציגים מהסגל הבכיר, מהסגל הזוטר, מרמ"ה, מור"מ, מור"ה, מהתאחדות הסטודנטים: אורי רשטיק ויוסי שלום, שהם חברים מאוד טובים.

בועז טופורובסקי: יש שיתוף פעולה מדהים בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה.

בועז טופורובסקי: זה בא אחרי הרבה מאוד שנים של חוסר שיתוף פעולה.

בועז טופורובסקי: יש פה איזה משהו מוזר.

בועז טופורובסקי: ב-2010 היינו בצד של המו"מ – יש כאן אותי ואת איציק שמולי - אל מול מערכת ההשכלה הגבוהה והאוצר.

בועז טופורובסקי: הגענו לתקציב רב שנתי מעולה.

בועז טופורובסקי: תמיד יש מקומות לשיפור.

בועז טופורובסקי: הגענו גם לאיזה שהוא סוג של דיון על שכר לימוד בצורה רצינית ומקצועית, שלא היה הרבה מאוד זמן.

בועז טופורובסקי: אני מבין שהשיתוף פעולה עדיין נמשך.

בועז טופורובסקי: חשוב מאוד מאוד שיימשך.

בועז טופורובסקי: שיתוף הפעולה זלג – במובן החיובי של המילה - לכנסת.

בועז טופורובסקי: יש לנו שדולה שמורכבת מכל חברי הכנסת.

בועז טופורובסקי: גם מיכאלי, גם אלקין, גם אוחיון, גם אני, גם שמוליק.

בועז טופורובסקי: לא משנה קואליציה או אופוזיציה, יש כאן איזו שהיא הסכמה שכדאי שכולם ישימו לב אליה.

בועז טופורובסקי: התכניות הן ארוכות טווח.

בועז טופורובסקי: בהשכלה הגבוהה כל פעולה שנעשית היא פעולה שתצליח רק אם היא תהיה עקבית ולאורך טווח.

בועז טופורובסקי: זה, דרך אגב, נכון בהרבה מאוד מובנים, אבל בטח ובטח בהשכלה הגבוהה.

בועז טופורובסקי: את התוצאות של גיוס סגל עכשיו אנחנו נראה בעוד כמה שנים.

בועז טופורובסקי: אני מאוד מאוד מקווה שלא נצטרך להתמודד מול איום על קיצוצים.

בועז טופורובסקי: עשינו הרבה מאוד רעש.

בועז טופורובסקי: אני מקווה שבסופו של דבר לא נגיע לקיצוצים.

בועז טופורובסקי: אני לא יודע מי יהיה שר האוצר, אבל בכל מקרה חשוב מאוד שמהוועדה הזאת תצא אמירה ברורה וחד משמעית שבהסכם שנחתם עם המדינה המדינה חייבת לעמוד, גם אם הוא קשה.

בועז טופורובסקי: בהסכמים ארוכי טווח, באמירה של המדינה ובהסכמים שנחתמים עם המדינה חייבים לעמוד.

בועז טופורובסקי: העתיד של ההשכלה הגבוהה מונח כאן על הכתפיים שלנו.

בועז טופורובסקי: האחריות היא גם עלינו.

<מיכה פרלמן: אין לי הרבה מה להוסיף על מה שנאמר פה על ידי יו"ר ות"ת.

משה גפני: אני רוצה לדעת אם אתם באגף התקציבים מתכננים קיצוצים במוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: אני יודע שהתכנית אושרה, שהועברו כספים.

משה גפני: הכל בסדר.

משה גפני: אני שואל האם מה שהעלו חברי הכנסת על כך שמתוכננים קיצוצים בתכנית הזאת שכבר סוכמה, נחתמה ומבוצעת, הולך להתממש.

משה גפני: האם ב-2013 הולכים להיות קיצוצים מתוכננים?

משה גפני: אני מבין שמחכים לשר האוצר.

ראובן ריבלין: זה לא קיצוצים.

ראובן ריבלין: זה קיצוצים בתכנית.

משה גפני: בתכנית.

משה גפני: שאלתי אם על התכנית, אחרי שהיא סוכמה, הוסכמה ומבוצעת, הולך להיות שינוי.

משה גפני: האם אתם מתכננים שינויים?

<מיכה פרלמן: מה שרציתי להגיד מתווסף למה שמנואל כבר אמר.

<מיכה פרלמן: האוצר שיתף פעולה לגבי התכנית הרב שנתית.

<מיכה פרלמן: הוא עמד מאחוריה בעבר, הוא עומד מאחוריה גם בהווה.

<מיכה פרלמן: יחד עם זה, כמו שכולם כבר יודעים, האתגרים התקציביים שמחכים לנו בשנה החדשה הם אתגרים מאוד משמעותיים.

<מיכה פרלמן: זה יחייב את כל הממשלה לקבל החלטות סופר משמעותיות ובהתאם לסדרי עדיפויות לאן הכסף הזה ילך.

<מיכה פרלמן: חשוב להגיד שבמסגרת הזאת כל האפשרויות על השולחן.

ראובן ריבלין: מה פירוש המונח "כל האפשרויות"?

ראובן ריבלין: אתה מתכוון לתוספת.

<מיכה פרלמן: סדרי עדיפויות הן סדרי עדיפויות.

משה גפני: מר פרלמן, אני מבקש שתענה לי על השאלה.

משה גפני: אני לא כל כך מבין בעברית, אמרת מילים כל כך..

<קריאה: מילה של פוליטיקאי.

משה גפני: הוא איש מקצוע, הוא לא פוליטיקאי.

משה גפני: אני מבין שעומדים בפני אתגרים תקציביים.

משה גפני: הבנתי את המילה הזאת.

משה גפני: אנחנו נבחן את האתגרים האלה.

משה גפני: יהיו כמה שאלות שנשאל, זה לא הזמן עכשיו.

משה גפני: באגף התקציבים במשרד האוצר יושב צוות.

משה גפני: אני כמובן לא אומר את כל השמות שיושבים על הכנת התקציב ל-2013 ול-2014, אחרי שהייתה התחייבות שלא יהיה תקציב דו-שנתי.

משה גפני: אני לא יודע מה תהיה ההחלטה.

משה גפני: כשיבוא שר האוצר תהיה החלטה, תהיה ממשלה.

משה גפני: האם יהיה קיצוץ בתכנית שהציג פרופ' טרכטנברג, שאתם חתמתם עליה ומבצעים אותה?

משה גפני: האם יש דבר כזה?

<מיכה פרלמן: יש תפריט שלם של קיצוצים שאנחנו.

<מיכה פרלמן: .

משה גפני: האם המוסדות להשכלה גבוהה נמצאים בתוך התכנית?

<מיכה פרלמן: כן.

אברהם מיכאלי: כמה?

משה גפני: לא חשוב.

אברהם מיכאלי: זה חשוב.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: לגבי הנושא הזה שעלה כאן

משה גפני: בנוגע לכך שמתוכננים קיצוצים בניגוד למוסכם ולמה שנחתם, אנחנו נמתין לשר האוצר, לראות אם הוא יאפשר את זה.

אברהם מיכאלי: המו"מ עוד לא הסתיים.

אברהם מיכאלי: עוד לא יודעים מי יהיה שר האוצר.

משה גפני: אני לא מתערב בפוליטיקה בכלל.

משה גפני: אני הייתי שותף לעניין הזה.

משה גפני: אני אישרתי פה דברים.

משה גפני: אפילו חטפתי ביקורת על כך שהעברתי לבד כסף למוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: אם יבוא עכשיו איזה שר אוצר ויקצץ, אני אבדוק אותו.

דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: יש לי הערכה רבה לפרופ' טרכטנברג.

דב חנין: כמובן שהמצגת היא מצגת מעניינת, אבל לעיתים מצגות מסתירות בפנינו את המציאות כמו שהיא.

דב חנין: הרגע שאנחנו נמצאים בו, אדוני היושב-ראש, ואנחנו מכנסים את הדיון הזה הוא רגע דרמטי, לא פחות מזה.

דב חנין: זה רגע דרמטי מבחינת עתידה ומצבה של ההשכלה הגבוהה.

דב חנין: אני רוצה לתמצת את המצב כפי שאני מכיר ומבין אותו.

דב חנין: אני אעשה את זה מאוד קצר.

דב חנין: מצב ההשכלה הגבוהה בישראל גרוע למרות התכניות היפות שראינו.

דב חנין: מצב ההשכלה הגבוהה בישראל גרוע בחוליות המוחלשות שלה: במרצים הצעירים, בחוקרים הצעירים.

דב חנין: בעיה גדולה מאוד.

דב חנין: קשה להשיג משרות באקדמיה הישראלית.

דב חנין: אנשים עוברים לחו"ל, בורחים לחו"ל.

דב חנין: מצב הספריות גרוע ביותר, מצב הרכישה של הספריות גרוע ביותר.

דב חנין: אני מזמין אותך, אדוני היושב-ראש, לראות בעצמך בכל אוניברסיטה שתרצה – בתל-אביב, בירושלים.

משה גפני: הייתי בכל המקומות.

דב חנין: הכיתות מפוצצות.

דב חנין: תלמידים נמצאים בשיעורי תרגול בכמויות עצומות.

דב חנין: נמצא איתנו פרופ' בן ששון שמוביל את המאבק בעניין מדעי החברה והרוח.

דב חנין: המצב לא טוב.

דב חנין: על כל הדברים האלה מאיימת עלינו פגיעה תקציבית משמעותית, שאם היא תתרחש היא תרע את המצב עוד יותר.

דב חנין: לא במקרה מוסדות ההשכלה הגבוהה החליטו להשבית את עצמם לשעתיים היום.

דב חנין: אני חושב שהמסר הראשון שלנו מהישיבה הזאת צריך להיות מסר של תמיכה במוסדות ההשכלה הגבוהה, בסטודנטים, במרצים ובשביתה שלהם.

דב חנין: אנחנו נמצאים פוליטית בעיתוי נהדר.

דב חנין: עוד לא הוקמה ממשלה.

דב חנין: לאף אחד מאיתנו פה מסביב לשולחן אין עדיין מחויבויות קואליציוניות.

דב חנין: כולנו יכולים להחליט לגופו של עניין.

דב חנין: לכן פנייתי אליך, אדוני היושב-ראש, לסיים את הדיון הזה בהחלטה ברורה פה אחד של ועדת הכספים של הכנסת שמתנגדת לכל קיצוץ בתקציבי ההשכלה הגבוהה.

מנחם בן-ששון: קשה להוסיף אחרי הדברים הנחרצים שאמרו הקודמים, לכן אני אומר את דבריי ב-3 משפטים קצרים.

מנחם בן-ששון: עצם הנוכחות, אדוני היושב-ראש, ביום של הרכבת קואליציה והתכנסות של קרוב ל-20 חברי כנסת בישיבה שכזאת, אומרת דרשני.

מנחם בן-ששון: יפה עשו חברים שיזמו, תודה ליושב-ראש שנתן את המסגרת.

מנחם בן-ששון: כיוון שאנחנו יודעים שבחלק מהמקרים אנחנו באים למושבים ריקים כי לכל חבר כנסת יש יותר מוועדה אחת, אז לו הייתי חבר כנסת הייתי רץ להצביע יחד עם הצעתו של חבר הכנסת, ד"ר דב חנין.

מנחם בן-ששון: תסתכלו בבקשה לא רק על דעת המקום ועל דעת הקהל שנמצא כאן היום, אלא מעבר לקו האופק.

מנחם בן-ששון: לא רק של הזמן שפרופ' טרכטנברג לקח אותנו אליו, אלא אל העולם הגדול.

מנחם בן-ששון: לא לחינם קוראים לאומה הזאת start- up nation, כי הסטארט אפ של הסטארט אפ התחיל באוניברסיטאות.

מנחם בן-ששון: משם זה מתחיל.

מנחם בן-ששון: אין מדינה בעולם שאוניברסיטה קדמה להקמתה.

מנחם בן-ששון: 30 שנה לפני שקמה מדינת ישראל הניחו את אבן הפינה לאוניברסיטה העברית.

מנחם בן-ששון: זה לא במקרה.

מנחם בן-ששון: זה סוד הצלחה.

אחמד טיבי: שכחת דוגמה נוספת.

אחמד טיבי: בשטחים, שעדיין אין מדינה לעם הפלסטיני, יש 14 מוסדות להשכלה גבוהה.

מנחם בן-ששון: בסדר, זה עוד יגיע.

אחמד טיבי: לא רק אוניברסיטה אחת, אלא 14 עם חיילים שמכתרים אותן.

אחמד טיבי: נדמה לי שזה מאתגר יותר.

ניסן סלומינסקי: ה"חיילים" נמצאים בתוך המוסדות.

מנחם בן-ששון: אדוני ירשום בפניו וביום מן הימים גם ישתמש בזה.

מנחם בן-ששון: אני לא מבקש פטנט

משה גפני: מזה זאת אומרת "חיילים"?

ניסן סלומינסקי: בתוך המוסדות יש כל מיני "חיילים".

אחמד טיבי: באוניברסיטאות בישראל אין קצינים?

אחמד טיבי: אין קציני מילואים?

אחמד טיבי: כולם מדענים?

אחמד טיבי: איפה אתה חי?

מנחם בן-ששון: כמו שנאמר: "כי היא חכמתכם ובינתכם".

מנחם בן-ששון: מגיעים הנה מכל קצוות העולם כדי ללמוד כיצד מדינת ישראל נמצאת במקום הראשון באירופה במענקי מחקר תחרותיים, ללמוד כיצד פר ראש אנחנו שניים בפרסי הנובל, כיצד אנחנו ראשונים באתחולי מפעלי הזנק.

מנחם בן-ששון: הנקודה השלישית היא היום הזה.

מנחם בן-ששון: עברתי מהחברים שיושבים כאן אל העולם כולו, ואני מדבר על היום.

מנחם בן-ששון: לא הייתה קואליציה כזאת של מערכת ההשכלה הגבוהה.

מנחם בן-ששון: סטודנטים, חברי הסגל - מה שנקרא ארעיים - חברי סגל קבועים, אנשי מינהל, כל המשפחה האקדמית הודיעו שהם חרדים מפני הקיצוץ.

מנחם בן-ששון: זאת לא חרדה לפרנסתנו.

מנחם בן-ששון: פה יש חרדה לקיומה של המדינה שנשענת על המהלך האסטרטגי של בניית ההשכלה הגבוהה.

מנחם בן-ששון: אם לא נצא יחד למהלך הזה, מי יעמוד לנו לעת הזאת?

מנחם בן-ששון: תודה לחברי הכנסת שנזעקו ובאו.

מנחם בן-ששון: תזכרו שהעולם כולו צופה בכם.

מנחם בן-ששון: ב-12:00 יש אסיפה מעבר לכביש של סטודנטים, מוסד והנהלה שיושבים לדון בבעיה הזאת.

מנחם בן-ששון: במקומות אחרים בארץ, בכל מוסדות החינוך - 69 מכללות, 7 אוניברסיטאות - נעסוק בסוגיה הזאת.

מנחם בן-ששון: זה לא ביטול תורה.

מנחם בן-ששון: זה העניין.

מנחם בן-ששון: פה מדובר בתורת העתיד של מדינת ישראל בעולם מתוקן.

מנחם בן-ששון: תסכמו את ה-3 האלה, הבנתם את גודל.

מנחם בן-ששון: .

מאיר כהן: תודה רבה על הסקירה.

מאיר כהן: אני חוזר לשאלתי מדוע בכל השיח הזה אין איזה ספוט שמאיר את סיפור הסגל הזוטר באוניברסיטאות.

<ניר שביב: שתי הנקודות העיקריות שרציתי להגיד נאמרו, אני רק רוצה לחדד אותן.

<ניר שביב: המצב של האוניברסיטאות הוא לא שפיר .

<ניר שביב: התכנית אמורה להביא אותן למצב של שפע.

<ניר שביב: המצב של האוניברסיטאות בכל האספקטים, אם זה במחקר או אם זה התמיכה בהוראה שאנחנו יכולים לתת לסטודנטים, עבר קיצוץ מאוד גדול ב-10 השנים האחרונות.

<ניר שביב: המטרה של התכנית ה-6 שנתית של פרופ' טרכטנברג אמורה להחזיר את המצב למצב תקין שבו אנחנו יכולים לפעול.

<ניר שביב: זאת הנקודה הראשונה.

<ניר שביב: כמובן שהתכנית הזאת נעשית בצורה חכמה ששמה דגשים על נקודות מאוד חשובות.

<ניר שביב: הנקודה השנייה שאני רוצה לחדד זה שההשכלה הגבוהה היא לא כלי לצמיחה, אלא היא הכלי לצמיחה ב-ה' הידיעה.

<ניר שביב: כל שקל שאנחנו מכניסים להשכלה הגבוהה חוזר בסופו של דבר דרך צמיחה של הכלכלה בריבית דה ריבית.

<ניר שביב: אם אנחנו פוגעים בהשכלה הגבוהה, אנחנו בעצם שוחטים את האווזה שמטילה לנו ביצי זהב.

ראובן ריבלין: לפני כ-6 שנים היינו כאן כאשר הייתה ממשלת אולמרט.

ראובן ריבלין: נתכנסנו בחדר זה מול כל הנשיאים של האוניברסיטאות.

ראובן ריבלין: ראש הות"ת הסביר את חומרת המצב שבו אנחנו עומדים.

ראובן ריבלין: כולם יחד הגיעו לאיזה שהוא מתווה שאושר על ידי הממשלה ואושר על ידי הכנסת.

ראובן ריבלין: אתה מתאר אותו כמקרה שאנחנו נמצאים בעיצומה של הדרך, באמצע הדרך.

ראובן ריבלין: אוי לנו אם נסטה, משום שאז אנחנו לא נוכל להגיע לאותם יעדים שהצבנו ושהם היו כורח המציאות.

ראובן ריבלין: אז הטריחו את עצמם כל האנשים.

ראובן ריבלין: הנשיא של האוניברסיטה העברית היה בצד הזה של השולחן.

ראובן ריבלין: הוא עזר לנשיאים על מנת שהם יוכלו לקדם ושיוכלו להיענות לקול זעקתם.

ראובן ריבלין: גם ברורמן היה איתנו.

משה גפני: הוא היה יושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: אני רוצה לנצל את נוכחותך.

ראובן ריבלין: אני כבר אומר שאני תומך בהצעתו של חבר הכנסת חנין.

ראובן ריבלין: אני בכל זאת רוצה להגן על האוצר ולשאול אותך בתור אחד מהיועצים היותר בכירים בממשלת ישראל.

ראובן ריבלין: מדברים על סדרי עדיפויות.

ראובן ריבלין: ממשלת ישראל החליטה ואישרה את המלצות טרכטנברג.

ראובן ריבלין: חבריי שיהיו בממשלה יצטרכו בסופו של דבר להכריע במה שאמר אגף תקציבים.

ראובן ריבלין: על מה נוותר?

משה גפני: זה לא טרכטנברג, זה הממשלה.

ראובן ריבלין: הוא יועץ.

משה גפני: הוא לא יועץ.

ראובן ריבלין: אגף תקציבים חייב לומר דברים שהם מגומגמים במידה רבה.

ראובן ריבלין: הייתי בוועדת חוץ וביטחון.

ראובן ריבלין: נדמה לי שגם מאיר היה בוועדה.

ראובן ריבלין: שמענו את המצוקות הגדולות נוכח הצורך בתוספת, מתוך הבנה שייתכן מאוד שסדר היום האזרחי שישתלט על הכנסת כולה ידרוש קיצוצים.

ראובן ריבלין: אנה אנו באים?

ראובן ריבלין: שם שמענו איזה שהם איומים אחרים שאנחנו לא יכולים להתעלם מהם.

ראובן ריבלין: אני הייתי מבקש שאולי תתייחס בתור אדם שיכול לייעץ לנו מה הם סדרי העדיפויות.

ראובן ריבלין: אני תומך ואומר שאוי לנו אם נסטה מהמתווה שאתה הצגת ושקיבלנו כולנו.

ראובן ריבלין: זאת דרך שאסור לנו לסטות ממנה, כי אז אנחנו מבזבזים את כל הכספים שכבר הוצאנו.

ראובן ריבלין: הדרך תסתיים רק בעוד 5 שנים.

ראובן ריבלין: אז נצטרך להמשיך ולחזק אותה.

ראובן ריבלין: אני רוצה שתאמר לוועדת הכספים ולשרים המיועדים מה נעשה עם המלצות של איש נכבד כמו טרכטנברג, האם נאמר שנדחה אותם ל-5 שנים?

<שי גלבוע: כמה מילים על מכון לב.

<שי גלבוע: הרבה לא מכירים אותו.

<שי גלבוע: זאת מכללה כאן בירושלים שיש לה 4000 סטודנטים.

<שי גלבוע: יש בה הפרדה בין גברים ונשים.

<שי גלבוע: יש קמפוס לנשים וקמפוס לגברים.

<שי גלבוע: כולם לומדים את אותו דבר.

<שי גלבוע: אני נמצא רק 10 חודשים במקום הזה.

<שי גלבוע: באתי מהחוץ.

<שי גלבוע: באתי מהמערכת הצבאית ומכל תעשיות ההייטק שעבדתי איתן במהלך השירות הצבאי שלי.

<שי גלבוע: רציתי לספר לכם אנקדוטה קטנטנה שתאיר את הסיטואציה שבה אנחנו נמצאים.

<שי גלבוע: מפקד סדנת מחנה מטכ"ל החליט באיזה שהוא שלב שרוצים להתייעל ומעכשיו מפסיקים לתקן פנצ'רים בקריה, שולחים את כל הרכבים לתיקון פנצ'רים בצריפין.

<שי גלבוע: ברגע שהתחילו לעשות את זה, נהיה שם עומס.

<שי גלבוע: את כל הנהגים שהגיעו לצריפין שלחו לג'וליס.

<שי גלבוע: על תיקון פנצ'ר שעלותו 35 שקלים באיזו שהיא פנצ'ריה בתל-אביב, שלחו נהגים שיסעו על קו הקריה – צריפין – ג'וליס.

<שי גלבוע: חסכו בערך 20 שקל פר תיקון של פנצ'ר, אבל העמיסו על המערכת הביטחונית דלק, בלאי ונהגים שנפצעים בתאונות דרכים בגובה של עשרות אלפי שקלים.

<שי גלבוע: הסיפור של קיצוץ בתקציבים של ההשכלה הגבוהה מול המכללות, מול האוניברסיטאות זה כמעט חיתוך כל מה שקשור במעמד ההשכלה הגבוהה.

<שי גלבוע: נחתמו עכשיו חוזים מול המרצים על עליית שכר.

<שי גלבוע: יש חוזים היום מול העובדים האדמיניסטרטיביים.

<שי גלבוע: הכניסו את כל עובדי הקבלן תחת המעטה של המכללות עצמן, של המוסדות עצמם.

<שי גלבוע: משכורתם עלתה.

<שי גלבוע: ההוצאות שלנו כמכללות וכאוניברסיטאות עולות כל הזמן.

<שי גלבוע: כנגד זה עכשיו ללכת ולהוריד את ההכנסות שאנחנו מקבלים מהות"ת אומר שלא נוכל לעשות את מה שאנחנו עושים היום בצורה סדירה - תמיכה בסטודנטים, שיעורים פרטיים שנותנים לסטודנטים, תגבורים שנותנים לסטודנטים.

<שי גלבוע: לפחות אצלנו - אני יכול להעיד ממה שקורה אצלנו בתוך המכללה - הרבה מהסטודנטים אלה סטודנטים שמגיעים מהפריפריה.

<שי גלבוע: זה לא הצפונים של תל-אביב או הירושלמים, מדובר באלה שבאים מעיירות הפיתוח שבקושי יש להם את הכסף לנסיעות.

מאיר כהן: לכולם קשה.

מאיר כהן: גם לסטודנט בתל אביב.

<שי גלבוע: אין ספק שלכולם.

מאיר כהן: אני אומר את זה כאחד מדימונה.

מאיר כהן: תאמין לי שגם לסטודנט מתל-אביב קשה מאוד.

<שי גלבוע: אין ספק.

<שי גלבוע: אלה שבאים מעיירות הפיתוח, שלהורים שלהם אין את הכסף לשלם למכללה.

<שי גלבוע: .

<שי גלבוע: ברגע שיהיה קיצוץ בתקציבים האלה, אוטומטית הדבר הראשון שיורד זאת אותה תמיכה לאותם אנשים.

<שי גלבוע: יש לנו גם תכניות מיוחדות לאתיופים, לעולים מצרפת ולכמות גדולה מאוד של חרדים.

<שי גלבוע: יש אצלנו 1500 חרדים.

<שי גלבוע: החרדי שהגיע היום בלי אותם לימודי ליבה, מקבל מכינה, משתלב אחר כך בלימודים בקריטריונים המלאים, ומסיים בהצלחה את הלימודים.

<שי גלבוע: הוא משתלב היום בהיי-טק.

<שי גלבוע: ברגע שיהיה את הקיצוץ, ניאלץ להוריד את כל הדברים האלה.

<שי גלבוע: הסטודנטים יעזבו לא בגלל יכולת, הם יעזבו בגלל כסף.

משה גפני: האם בת חרדית שמגיעה למכון לב לא למדה לימודי ליבה?

<השי גלבוע: הבנות כן, הבנים.

<השי גלבוע: .

משה גפני: אני לא מזדהה עם שום דבר.

משה גפני: אני דואג כללית למוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: החרדים לא מעניינים אותי.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אין ספק שאחרי שהגענו לתקציב שהגענו אני נגד שיקצצו.

אברהם מיכאלי: אני גם ריאלי עכשיו.

אברהם מיכאלי: יש פה את הצהרת נציג האוצר - אני מבין שזה עומד על הפרק - שהקיצוץ הרוחבי או הקיצוץ הגדול שהממשלה הבאה מתכננת יפגע בהשכלה הגבוהה.

אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים להיות מוכנים לזה.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מי אמר שחייבים?

משה גפני: אם הייתי ממשלה הייתי לוקח מהעשירים, לא הייתי פוגע במוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: הייתי מעלה את מס החברות.

אברהם מיכאלי: שאלו איפה הכסף.

אברהם מיכאלי: כנראה שהם ימצאו כסף להשכלה הגבוהה.

אברהם מיכאלי: אין כל ספק שצריך להיות ערוכים למצב שבו הקיצוץ הזה יבוא.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לפעמים הרבה דברים וזה לא יוצא.

אברהם מיכאלי: אנחנו כאופוזיציה נתנגד לזה, אבל יחד עם זאת צריך להיות ערוכים לאיפה אפשר לקצץ הכי פחות, או לקצץ איפה שהכי פחות מזיק.

אברהם מיכאלי: זה לגבי המתווה.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה אתכם בכל הקדנציה הקודמת.

אברהם מיכאלי: השולחן העגול שהיה לנו פתר את הדברים.

אברהם מיכאלי: אני רוצה שהחברים החדשים ידעו פה שבהורדת ידיים מפה או מפה לא נוכל להגיע לכלום.

אברהם מיכאלי: בכל הסכסוכים שהיו לנו עם הסגל הזוטר, עם הסגל הבכיר בשלבים כאלה או אחרים, הגענו להבנות בגלל שאחד התחשב בשני.

אברהם מיכאלי: ההקפאות נעשו כתוצאה מכך.

אברהם מיכאלי: דבר אחד וחשוב שאני רוצה להעיר בנוגע למצגת שאמרת זה לגבי ההתחשבות בציבור החרדי והאפשרות לקלוט אותם.

אברהם מיכאלי: אני לא רואה לנכון ליצור את אותם מקומות חדשים.

אברהם מיכאלי: כמו שבצבא מנסים לגייס חרדים ליחידות מעורבות והם בחיים לא ייקלטו כי יש בעיות, אותו דבר יקרה עם האוניברסיטאות שאין להן עדיין את התשתיות הנכונות לקלוט את אותו ציבור חרדי.

אברהם מיכאלי: צריך להתחשב בזה שיש עדיין מכללות חרדיות קיימות שצריך לחזק.

אברהם מיכאלי: שם יש תנאים לציבור החרדי.

אברהם מיכאלי: מי שהחליט כבר ללכת ללמוד במקומות האלה – אנחנו לא מעודדים את כולם ללכת לשם – צריך שיהיו לו תנאים נאותים על-מנת שיוכל ללמוד.

<אסתר סרוק: אדוני היושב-ראש, חברים נכבדים.

<אסתר סרוק: אני חושבת שכולנו צריכים לברך על התכנית שהציג פרופ' טרכטנברג משום שהיא חכמה וכלכלית.

<אסתר סרוק: אני מחנכת, לא כלכלנית.

<אסתר סרוק: מבחינה כלכלית הרבה יותר קשה ויקר לתקן נזקים מאשר לעסוק ברפואה מונעת.

<אסתר סרוק: הרבה יותר זול לעסוק ברפואה מונעת מאשר לרפא את החולה.

<אסתר סרוק: אני חושבת שהתכנית הזאת אמורה למנוע את כל החוליים שציין במצגת פרופ' טרכטנברג.

<אסתר סרוק: אם הוא דיבר על גיוס סגל צעיר איכותי, על החזרה מחו"ל של צעירים ועל מצוינות במחקר והוראה, הרי הסגל הזוטר עונה בדיוק על הקריטריונים האלה.

<אסתר סרוק: מדובר בציבור גדול של חוקרים צעירים – מסטרנטים ודוקטורנטים.

<אסתר סרוק: הם העתודה האקדמית.

<אסתר סרוק: במקום רק להחזיר את הבורחים, בואו נמנע גם את הבריחה של הצעירים שכרגע יושבים וממלאים את הטפסים כדי לנסוע לחו"ל.

<אסתר סרוק: אנחנו צריכים למנוע מהם את היציאה, כי למנוע מהם את היציאה הרבה יותר זול מאשר להחזיר אותם אחרי שהם כבר נטועים באוניברסיטאות כאלו ואחרות.

<אסתר סרוק: לצערי, יש לי גם מוח בורח בבית.

<אסתר סרוק: אני יודעת עד כמה זה מסובך ועד כמה זה קשה להחזיר משפחה שלמה שנמצאת איתו, לא רק את המוח הבורח.

<אסתר סרוק: אנחנו צריכים לדאוג למסטרנטים, לדוקטורנטים שהם העתודה הצעירה, שהם הסגל האקדמי הצעיר שיצטרף מהסגל שלנו אל הסגל האקדמי הבכיר ויהפוך לחוקרים.

<אסתר סרוק: אם אתה מדבר, מנואל, על מצוינות במחקר ובהוראה, הרי המורים המצוינים שיש בסגל הזוטר, מורים ותיקים שאוהבים את ההוראה, מכירים את ההוראה, הם אלה שיעזרו כדוגמה אישית לצעירים להמשיך את המחקר שלהם ולהצטרף לאקדמיה, במקום ללכת רק לעולם העסקים.

<אסתר סרוק: אני קוראת לכולכם לעשות כל מאמץ לא לפגוע בתכנית הזאת, לאפשר לשיקום של המערכת ההשכלה הגבוהה להימשך.

משה גפני: חידוש מרענן שיושבת-ראש הסגל האקדמי הזוטר מברכת את הנהלת הות"ת.

משה גפני: בשעתו זה היה אחרת.

משה גפני: זה מראה שיושב-ראש ועדת הכספים של הכנסת תפקד טוב.

חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, פעם הציגו לגנרל אמריקני במטה מצגת איך לנצח במלחמה באפגניסטן.

חנא סוייד: בסוף הוא אמר שקל לו יותר לנצח את המלחמה מאשר להבין את המצגת.

חנא סוייד: לא במקרה הזה.

חנא סוייד: במקרה הזה המצגת הייתה מאוד ברורה.

חנא סוייד: אני חושב שהאתגר של חברי כנסת הוא איך להתגייס על-מנת להגן ולהבטיח שהתכנית הזאת אכן תבוצע.

חנא סוייד: לא רק למנוע קיצוצים בתכנית, אלא למצוא אפיקים איך להוסיף כספים לתכנית הזאת.

חנא סוייד: אני רוצה לברך את ארגוני הסטודנטים, את ארגוני הסגל, את נשיאי האוניברסיטאות, את העבודה שפרופ' טרכטנברג עושה בשביל החברה בישראל.

חנא סוייד: זאת אחריות ציבורית לשבות היום בשביל להבטיח את העתיד של ההשכלה הגבוהה בישראל.

חנא סוייד: אתמול ציינה הכנסת את יום המדע.

חנא סוייד: שר המדע אמר שהעולם סוגד למדע בישראל.

חנא סוייד: אלו המילים שלו.

חנא סוייד: איפה רוצים לפתח את המדע בישראל?

חנא סוייד: במתקני כליאה?

חנא סוייד: את זה מפתחים באוניברסיטאות, בהשכלה גבוהה.

חנא סוייד: לאן רוצים להוציא את תלמידי הישיבות?

חנא סוייד: יוציאו אותם לאוניברסיטאות.

משה גפני: עזוב אותם.

משה גפני: דבר על הערבים.

חנא סוייד: אני רוצה לדבר על הערבים.

חנא סוייד: מכירים במכון אוניברסיטאי בנצרת.

חנא סוייד: מביאים את מיטב הפרופסורים מהטכניון, מקימים שם פקולטה לכימיה ואוניברסיטה לתפארת ב- 0 מימון.

חנא סוייד: זאת שערורייה בפני עצמה.

ראובן ריבלין: היא פועלת כשלוחה?

חנא סוייד: לא.

חנא סוייד: היא מוכרת מהמל"ג עם 0 מימון.

ניסן סלומינסקי: זאת מכללה פרטית?

חנא סוייד: לא.

חנא סוייד: כל פעם אתה שולף.

חנא סוייד: שלפת לו משהו, עכשיו לי אתה שולף.

ניסן סלומינסקי: שאלתי.

חנא סוייד: לא, היא ציבורית.

חנא סוייד: היא מוכרת על ידי המל"ג.

ראובן ריבלין: גם רייכמן לא מקבל.

ראובן ריבלין: הם באותו מעמד.

<קריאה: רייכמן הוא פרטי.

ראובן ריבלין: רייכמן מרוויח.

חנא סוייד: אתם תמצאו עכשיו את כל התירוצים.

ראובן ריבלין: הוא צריך לקבל את ההכרה.

משה גפני: חבר הכנסת סוייד, מה שאתה מעלה הוא דבר נכון.

חנא סוייד: אני מעלה שערורייה שאני מבקש התייחסות אליה.

חנא סוייד: תכניות ממומנות על ידי גורמים פרטיים בשביל להחזיר מדענים מהעולם, במיוחד מדענים ערבים.

חנא סוייד: בתכנית כהנוב שמומנה על ידי מיליונר קנדי נגמר כמעט הכסף.

<קריאה: לא, אנחנו מממנים.

חנא סוייד: אני רוצה להדגיש שאחד הדברים שמעכבים את הקליטה של מדענים ערבים במוסדות להשכלה גבוהה הוא כסף.

חנא סוייד: אם יש את הכסף מכהנוב מקבלים מדענים, אם לא מקבלים מדענים למוסדות להשכלה גבוהה סימן שאין כסף ולא מקצים כסף.

חנא סוייד: אני רוצה להבטיח שמקצים כסף לתפארת מערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.

חנא סוייד: אני עוד פעם חוזר על דברים שאמרתי במליאה לפני כמה ימים.

חנא סוייד: מדענים ערבים משתלבים בהרווארד, בפרינסטון, בסטנפורד, בקולומביה, איפה שאתה לא רוצה, לא באוניברסיטאות בישראל.

חנא סוייד: אני רוצה לדעת מפרופ' טרכטנברג כמה ערבים יש מתוך 4300 חברי סגל בכיר.

חנא סוייד: זאת עוד שערורייה אחת.

באסל גטאס: 2%.

חנא סוייד: אני תקפתי את העניין המדעי.

חנא סוייד: השכלה גבוהה - פרופ' טרכטנברג הדגיש את זה - זה כלי למוביליות חברתית.

חנא סוייד: אחת הדרכים לסגור פערים זאת השכלה גבוהה, זה להשקיע בהשכלה גבוהה.

חנא סוייד: זאת הדרך להבטיח מוביליות לאנשים שבאים משכבות חלשות ומהפריפריה.

חנא סוייד: 3 מיליארד שקל ניתנים כהטבות מס לחברות גדולות חובקות עולם.

חנא סוייד: צריך גם להקצות מספיק כספים שיעזרו לשכבות החלשות על-מנת שיהיה להן כרטיס ביקור לעתיד.

<יוסי מלכה: אדוני היושב-ראש, לפני שבועות מספר ישבו פה מסביב לשולחן נציגים של ארגונים ממשלתיים ואחרים שדיברו על המצוקה התקציבית ועל האסון הגדול שיקרה, אם וכאשר יקוצץ תקציבם.

<יוסי מלכה: אנחנו כולנו אזרחים במדינת ישראל.

<יוסי מלכה: קיצוץ בתקציב המדינה יידרש, כנראה קיצוץ עמוק.

<יוסי מלכה: השאלה שתישאל היא איפה מקצצים.

<יוסי מלכה: צודק פרופ' טרכטנברג שעל כתפיכם מוטלת אחריות כבדה מאוד יחד עם ממשלת ישראל להחליט איפה מקצצים.

<יוסי מלכה: אני רוצה לומר שתי סיבות מרכזיות שלטעמי חשוב מאוד לקחת בחשבון כשמדברים על סדרי עדיפויות, גם כשעושים קיצוצים תקציביים ולא רק מוסיפים תקציב.

<יוסי מלכה: אחת נוגעת לעובדה שאנחנו באמת מדברים על מנוע צמיחה יוצא מגדר הרגיל.

<יוסי מלכה: אומנם לא רואים את זה מחר בבוקר, אבל אין ספק שתעשיות הסטארט אפ המובילות נשענות על האקדמיה, על המחקר.

<יוסי מלכה: אוי לנו אם לא נסתכל כמה שנים קדימה לאופק וניקח את זה בחשבון.

<יוסי מלכה: אנחנו מדברים על תכנית שבאה אחרי למעלה מעשור של קיצוצים עם נזקים כבדים.

<יוסי מלכה: פרופ' טרכטנברג אמר את זה בכמה משפטים, אבל צריך לזכור שמדובר במחלקות שלמות, בחברי סגל שיצאו ולא הוחלפו בחברי סגל בכירים אחרים.

<יוסי מלכה: הנזקים היו נזקים כבדים ביותר.

<יוסי מלכה: מדינת ישראל מככבת בדוחות ה-OECD בשני פרמטרים.

<יוסי מלכה: האחד זה אחוז העניים הגבוה - מספר 3 ב-27 מדינות ה-OECD , והדבר השני זה הפערים החברתיים בחלקיה השונים של החברה הישראלית.

<יוסי מלכה: אין ספק שהמרכיב או הכלי האפקטיבי ביותר שגם הוכיח את עצמו - במדינת ישראל עוד לא מצאו כלי אחר שסוגר פערים חברתיים ומצמצם את ממדי העוני - זאת ההשכלה הגבוהה.

<יוסי מלכה: בגלל שני הפרמטרים האלה חשוב שחברי הכנסת לא ייתנו ידם, למרות המצוקות ולמרות האחריות הכבדה שמוטלת עליכם, לכל קיצוץ בהשכלה הגבוהה.

<יוסי מלכה: אני רוצה להפוך את המילים הגדולות והחשובות של פרופ' טרכטנברג ולומר לכם בצורה ברורה ב-3 נקודות.

<יוסי מלכה: האופק שיצרה התכנית, הרפורמה מאפשרת לנו לתכנן לטווח ארוך.

<יוסי מלכה: זה חסר תקדים.

<יוסי מלכה: זה לא היה בעבר.

<יוסי מלכה: במכללות הציבוריות המילה "מחקר" הייתה מילה מוקצית מחמת מיאוס.

<יוסי מלכה: דיברו עלינו כמכללות להכשרה כוח אדם ותו לא.

<יוסי מלכה: ההסכמים החדשים בגיבוי הות"ת מאפשרים למכללות להיכנס לעולם המחקר.

<יוסי מלכה: בלי עולם המחקר אין אקדמיה.

<יוסי מלכה: זה כולל, חבר הכנסת מאיר כהן, קליטה של לא מעט חברי סגל זוטר שלא היה להם שום אופק בישראל בגלל העדר תקנים.

<יוסי מלכה: הם נקלטים היום במכללות.

<יוסי מלכה: רובן של המכללות נמצאות בפריפריה ותורמות תרומה משמעותית ביותר לפיתוח האקדמיה.

<יוסי מלכה: לפני 3 שנים פתחה חברת מלאנוקס חברה בגן התעשייה בתל-חי.

<יוסי מלכה: מדובר בחברה שנשענת כולה על בוגרי מדעי המחשב בתל חי.

<יוסי מלכה: אלה אנשים שמגיעים ממרכז הארץ ונשארים להתגורר באזור הגליל.

<יוסי מלכה: יש לעניין הזה משמעות כבדה.

<יוסי מלכה: אני מסיים בעניין של ההנגשה.

<יוסי מלכה: מדברים על ההנגשה אין סוף.

<יוסי מלכה: המבחן האמיתי הוא כמה חלקים מתוך החברה הישראלית יגיעו בסופו של דבר לרכוש השכלה גבוהה.

<יוסי מלכה: אני אומר בביטחון רב וגמור שהרפורמה מאפשרת למכללות הציבוריות ולאוניברסיטאות לפתוח את שעריהן לאוכלוסיות שעד לא מזמן לא יכלו היכנס לשעריהן ולהשתלב בשוק התעסוקה באופן שיוביל אותם למקום טוב יותר.

משה גפני: אנחנו בוועדת הכספים, גם בתקופת חבר הכנסת רובי ריבלין שהיה בוועדה.

משה גפני: .

ראובן ריבלין: עוד לפני.

משה גפני: גם בתקופת חבר הכנסת לשעבר ג'ומס וגם בתקופה שלי, אנחנו את מכללת תל-חי..

אבישי ברוורמן: אני בקצרה רוצה 3 הערות.

אבישי ברוורמן: ההמלצה שלי היא להצטרף להצעה של דב חנין בלפרט את המקורות או בלתת פתרון לבעיה של החוסר התקציבי.

אבישי ברוורמן: היסטורית, כשהייתי יושב-ראש ועדת כספים ובועז היה יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, הייתה שביתה גדולה.

אבישי ברוורמן: הגענו להסכמה שהולכים לתת תוספת תקציבית לות"ת.

אבישי ברוורמן: ראש הממשלה צלצל אלי והבטיח לי.

אבישי ברוורמן: אני, כיושב-ראש ועדת הכספים, עיכבתי את העברות התקציביות.

אבישי ברוורמן: אחרי שראש הממשלה הבטיח..

ראובן ריבלין: זאת הייתה שיטה טובה, אגב.

אבישי ברוורמן: אחרי שראש הממשלה צלצל אלי ואמר לי שזה מסודר, אמרתי שמשחררים.

אבישי ברוורמן: מישהו אז אמר - אני לא פוגע בחבריי הפקידים - שראש הממשלה הבטיח והכסף לא עבר, לכן סגרנו בזמנו את העברות התקציביות.

אבישי ברוורמן: בסופו של דבר רוני בראון הסכים להעביר את התקציבים והדברים התחילו.

אבישי ברוורמן: לגבי השאלה שנשאלה כאן.

אבישי ברוורמן: אין ספק שמערכת ההשכלה הגבוהה במהלך הרבה מאוד שנים הייתה בדרדור ובפגיעה אדירה.

אבישי ברוורמן: היה זלזול בה, היו התבטאויות לא נכונות.

אבישי ברוורמן: היא יצאה לדרך חיובית.

אבישי ברוורמן: חתני פרס הנובל זה לא לעכשיו, זה מהעבר.

אבישי ברוורמן: התוואי שלה הוא תוואי בעיתי, לא פשוט.

אבישי ברוורמן: כאן נשאלת השאלה.

אבישי ברוורמן: אני בהחלט מאמין שאסור לעצור את התוואי הזה, שהוא גם תוואי לא גדול במיוחד.

אבישי ברוורמן: אפשר היה להביא הרבה יותר מדענים - כבר לא יביאו אותם - כשהתועלת גם למשרד הביטחון עם 200 מדענים ישראלים שמובילים בעולם הייתה אדירה.

אבישי ברוורמן: כאן אני בא לגבי הפתרון.

אבישי ברוורמן: יש שני פתרונות לנושא הזה.

אבישי ברוורמן: אני קורא בעיתונות, מנואל ידידי, שיש המלצה שתהיה סגן שר האוצר של יאיר לפיד.

אבישי ברוורמן: אם זה הדבר, אז תסביר לו..

ראובן ריבלין: לא הבנתי.

אבישי ברוורמן: שר במשרד האוצר.

ראובן ריבלין: זה כבר דבר אחר.

ראובן ריבלין: את הסגן של בר-כוכבא אף אחד לא זוכר.

אחמד טיבי: סגן חייב להיות חבר כנסת.

אבישי ברוורמן: אז גמרנו, אתה לא תהיה בתפקיד הזה, לכן יש לי המלצה אחרת.

משה גפני: עם הממשלה הנוכחית עדיף התפקיד שלו.

אבישי ברוורמן: גפני, אנחנו נשב באופוזיציה.

אבישי ברוורמן: לאט לאט, גפני.

אבישי ברוורמן: נשאלת פה שאלה מאוד פשוטה: האם כשמחליטים על תוואי לא ניתן לשנות אותו, או שאפשר לשנות אותו.

אבישי ברוורמן: אני אתן לכם עכשיו פתרון לתוואי שאסור לשנות ולתוואי שאני אמליץ לשנות ויביא מימון.

אבישי ברוורמן: את התוואי הזה, אם יפסיקו עכשיו, גם הפירות שהתחילו והם לא מספיקים.

אבישי ברוורמן: .

אבישי ברוורמן: עם כל היוהרה שיש פה 7 חתני פרס נובל, זה שום דבר שלא שייך לכל הקדנציה של ה-15 השנים האחרונות.

אבישי ברוורמן: שום דבר מפרסי הנובל האלה לא שייכים.

אבישי ברוורמן: פה אסור להפסיק כי זה יעצור.

אבישי ברוורמן: איפה כן אפשר לעצור?

אבישי ברוורמן: שמענו אתמול את העובדה שאין שקיפות, שטבע לא משלמת כמעט מיסים, שהחברות הגדולות לא משלמות.

אבישי ברוורמן: אני מציע, ואני אעלה את זה כאן בתפקידי הבא ובמקומות שאהיה, ללכת עכשיו.

אבישי ברוורמן: אני מעריך מאוד את טבע.

אבישי ברוורמן: עבדתי עם חברת טבע כשבנינו את הדרום.

אבישי ברוורמן: אני ממליץ על גביית כספים הרבה יותר רצינית, כולל שינוי המתווה החוקי.

אבישי ברוורמן: לכאן יש משאבים.

אבישי ברוורמן: אם הייתי היום ממליץ לראש הממשלה, הייתי אומר לו לקחת את משרד הביטחון.

אבישי ברוורמן: נכון שיש בעיות שצריך להיאבק וכו' וכו', אבל מצד שני יש בזבוזים אדירים.

אבישי ברוורמן: הסכום הקטן הזה פה כדי לחזק מדענים, לחזק צעירים שווה את זה.

אבישי ברוורמן: אלו ההמלצות שלי, לכן אני לוקח את.

אבישי ברוורמן: .

אבישי ברוורמן: הולך להיות מעניין באופוזיציה.

אבישי ברוורמן: אני הולך בכל מקרה לתמוך בהצעה של דב חנין.

אבישי ברוורמן: יש סיכוי שמהשולחן הזה יהיה אולי שר אחד מהשניים שיושבים כאן.

אבישי ברוורמן: מאה אחוז, זה מה שיהיה.

אבישי ברוורמן: אני ממליץ שכולם יעמדו מסביב לסיפור הזה יחד.

משה גפני: כך נעשה.

אחמד טיבי: שתי נקודות.

אחמד טיבי: השאלה הראשונה היא לאוצר, אם הוא מתכוון להחריג את הדיון בנושא הקיצוץ בתקציב מהדיון הכללי בתקציב, והאם הוא מתכוון להכניס אותו דרך חוק ההסדרים.

מנחם בן-ששון: הפוך על הפוך.

משה גפני: לא הבנתי.

אחמד טיבי: האם אתם מתכוונים להשחיל חלק מהדברים שנאמרו כאן בחוק ההסדרים?

ראובן ריבלין: דרך אגב, פה הם יכולים לעשות את זה, כי זה קשור לתקציב של השנה הזאת.

מנחם בן-ששון: שאלה מצוינת.

אחמד טיבי: זאת הנקודה הראשונה.

אחמד טיבי: אני מקווה שאני אקבל עליה תשובה.

משה גפני: הוא לא יודע.

משה גפני: הממשלה הבאה יודעת.

מנחם בן-ששון: זאת שאלה פרוצדוראלית.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה מתייחסת לסעיף שדיבר על הנגשת ההשכלה הגבוהה למיעוטים.

אחמד טיבי: בדיוני ועדת החקירה הפרלמנטרית לקליטת ערבים בשירות הציבורי, התברר בפרק שהיה על השכלה גבוהה שרק 2.7% מהמרצים באוניברסיטאות הם ערבים.

אחמד טיבי: רק 2.7%, כאשר 20% מהאוכלוסייה בישראל הם ערבים, 10% מהסטודנטים הם ערבים.

אחמד טיבי: רק 2.7% מהמרצים הם ערבים ו-1.7% מעובדי המנהלה הם ערבים.

אחמד טיבי: 212 מרצים הם ערבים, 160 בערך מעובדי המנהלה הם ערבים.

אחמד טיבי: מכלל עובדי המנהלה הבכירים יש רק 2 ערבים בדרג בכיר.

אחמד טיבי: אם מישהו רוצה להנגיש את ההשכלה הגבוהה לערבים, מדוע הוא לא פותח את השערים כדי לקלוט אקדמאיים ערבים?

אחמד טיבי: יכול אדם תם מהיישוב, ישראלי תם – יש הרבה כאלה שהם שוחרי שלום ושוויון - לומר שיכול להיות שאין ערבים מספיק טובים, שיש רק 212 ערבים שהם היו מספיק טובים ולכן הם נקלטו.

ראובן ריבלין: הוא ישאל למה ערבים לא רוצים לעבוד באוניברסיטאות.

אחמד טיבי: או למה ערבים מדירים את רגליהם מהסגל האקדמי.

אחמד טיבי: אני אומר לו שרבים מחבריי שביקשו להתקבל נדחו והיום הם מרצים ב-UCLA, בהרווארד, באוקספורד, בלונדון סקול.

אחמד טיבי: הם מצטיינים.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה למה הם נדחים פה, מתקבלים שם ומצטיינים במוסדות שהם עובדים בהם.

אחמד טיבי: כדי לסבר את אוזניכם לגבי חלוקת הסטודנטים הערבים בארץ.

אחמד טיבי: 10% מהסטודנטים הם ערבים.

אחמד טיבי: 12.2% לומדים לתואר ראשון, 6.6% לומדים לתואר שני, 3.7% לומדים לתואר שלישי.

אחמד טיבי: ציין פרופ' טרכטנברג את המכשולים.

אחמד טיבי: 4 מכשולים ציינת: שפה, נשירה, התמקדות במספר מצומצם של מקצועות ותחבורה.

אחמד טיבי: מי שרוצה להנגיש, אז מנגיש גם באמצעות אפשרות של הקמת מכללות ואוניברסיטאות בכל חלקי הארץ באופן גיאוגרפי.

אחמד טיבי: יש מקומות בעולם שלא רק באופן גיאוגרפי אלא באופן אתני מקימים מכללות.

אחמד טיבי: אנחנו שואלים למה אין אוניברסיטה מוכרת ביישוב ערבי, למה אין בית חולים ממשלתי ביישוב ערבי, למה אף עיר ערבית לא הוקמה.

אחמד טיבי: האם הדבר מקרי?

אחמד טיבי: האם זה בגלל שהערבים לא רוצים להקים אוניברסיטה?

אחמד טיבי: האם הערבים לא זקוקים לבית חולים או לא זקוקים להקמת יישוב חדש?

אחמד טיבי: כנראה שיש אידיאה, יש משנה, יש סיבה, יש מדיניות.

אחמד טיבי: אנחנו באים לבקש את עזרת ועדת הכספים, את עזרת חברי הכנסת החדשים, את עזרת הציבור כדי להנגיש את ההשכלה הגבוהה ליותר צעירים.

אחמד טיבי: ציינת שלגיוס סגל אתם מייעדים 39% מהתקציב.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה כמה מתוך זה מיועד כדי להגביר את ההנגשה לחברה הערבית.

איציק שמולי: אני מכיר את המצגת.

איציק שמולי: פרופ' טרכטנברג, אני חושב שההישג הגדול ביותר שלך – יש הרבה הישגים במצגת - זו היכולת ליצור את אותה אחדות ושותפות בתוך האקדמיה.

איציק שמולי: אני חושב שחשוב מאוד שזה יישמר.

איציק שמולי: סך הכל יש פה תמימות דעים לגבי הכוונה לקצץ בתקציבי מערכת ההשכלה הגבוהה.

איציק שמולי: אני רוצה לפנות לכל הנציגים ולכל חברי הכנסת לגלות אחדות סביב הסוגיה הזאת.

איציק שמולי: אני רוצה להחזיר אליכם גם בקשה אחת.

איציק שמולי: נקודה או אפשרות אחת לא עלתה בדיון הזה, וזאת האפשרות שלא יהיה קיצוץ במערכת ההשכלה הגבוהה והעלויות יתגלגלו לפתחם של הסטודנטים.

איציק שמולי: אני מזכיר שהסטודנטים חתמו על הסכם עם המדינה.

איציק שמולי: הוא בתוקף עד סוף שנת תשע"ג.

איציק שמולי: המשמעות של זה היא ספטמבר הקרוב.

איציק שמולי: אני מבקש מראשי האוניברסיטאות, מהסגל הבכיר והזוטר, מהמכללות ומכולם לזכור שאחדות זו אחדות, ששותפות זאת שותפות.

איציק שמולי: והיה וקורה הדבר הזה אתם מתבקשים לעמוד לימין הסטודנטים.

איציק שמולי: אני רוצה להפנות שאלת הבהרה לאוצר שאני חושב שהיא השאלה המרכזית.

איציק שמולי: האם יש כוונה, בהנחה שהולכים לתקציב דו שנתי.

איציק שמולי: .

משה גפני: נשאלה השאלה, איציק.

איציק שמולי: האם יש כוונה להעלות את שכר הלימוד, לשנות את מבנה שכר הלימוד לשכר לימוד דיפרנציאלי?

איציק שמולי: האם יש כוונה - גם אם זה בגדר אפשרות - לגעת בסוגיה הזאת?

מיכל בירן: למען גילוי נאות אני בימים אלה מסיימת לבדוק עבודות אחרונות של הסטודנטים שלי.

מיכל בירן: אני מקבלת עבודות שכתוב עליהן: "לכבוד המתרגלת, ח"כ מיכל בירן".

מיכל בירן: אני ראיתי את התוצאות ואת הפירות של התכנית הזאת בשנתיים האחרונות.

מיכל בירן: אני ממש חוויתי את זה על בשרי בחוג למדע המדינה באוניברסיטת תל-אביב.

מיכל בירן: עד לפני שנתיים הייתה אווירה כאילו נמצאים בבית קפה והמלצרים מתחילים לערום סביב את הכיסאות.

מיכל בירן: במצב כזה אתם לא תזמינו אוכל, כי יש אווירה שסוגרים את הבסטה.

מיכל בירן: זאת הייתה האווירה, לפחות באקדמיה, כפי שאני חוויתי אותה.

מיכל בירן: לא מביאים מרצים חדשים, רק מנסים לסגור פינות.

מיכל בירן: לא חושבים בכלל לשפר, להגיע לשיאים חדשים, להתרחב.

מיכל בירן: בשנתיים האחרונות ראיתי איך מביאים סגל צעיר ואנרגטי, איך מחזירים ומציבים רף יותר גבוה לתוצרים האקדמיים.

מיכל בירן: אני חושבת שזה היה מעשה מאוד חשוב.

מיכל בירן: כבר מתחילים לראות את הפירות שלו.

מיכל בירן: כמו שאחרים אמרו, צריך לחשוב על זה שפשוט מפסידים כסף.

מיכל בירן: אם מקצצים עכשיו, אז את כל מה שהושקע כאילו זורקים ובעצם מבזבזים כספי ציבור.

שמעון אוחיון: אני רוצה להצטרף לביטוי כפי שפתח ואמר פרופ' מנחם בן-ששון.

שמעון אוחיון: העובדה שיושבת כאן חבורה שלמה של למעלה מ-20 חברי כנסת, קואליציה עתידית ואופוזיציה עתידית שמבטאים את הדאגה ואת החרדה מפגיעה בתקציב שנקבע לגבי התוספת למוסדות להשכלה גבוהה - אומרת הרבה.

שמעון אוחיון: אני חושב שאנחנו יכולים להיות גאים בתכנית כפי שהיא מוצעת.

שמעון אוחיון: גם בעניין של פיתוח המצוינות, מצד אחד, ומצד שני רגישות שהיא רגישות חברתית של נגישות למגזר החרדי.

משה גפני: מה חרדי עכשיו?

שמעון אוחיון: אתה לא אוהב את זה, אבל אני כמי שהיה שותף שנים רבות בעניין הזה, בוודאי גאה בקטע הזה.

משה גפני: תעזוב את החרדים, אנחנו מדברים על ההשכלה הגבוהה.

שמעון אוחיון: והנגישות למגזר הערבי.

שמעון אוחיון: ב-אמ.

שמעון אוחיון: אי.

שמעון אוחיון: טי אין סדר כזה מבחינת התכנית.

שמעון אוחיון: לא הייתי מציע לך שמישהו ינסה לעשות איזו שהיא השוואה ל-אמ.

שמעון אוחיון: אי.

שמעון אוחיון: טי ויגלגל את שכר הלימוד על הסטודנטים.

שמעון אוחיון: שם משלמים חמישים אלף דולר כדי ללמוד.

שמעון אוחיון: אנחנו מדברים בגישה יותר לאומית בעניין הזה.

שמעון אוחיון: אני רוצה להביע חרדה ודאגה לעתידנו.

שמעון אוחיון: כבר דיברו שמי שרוצה לטפל ידאג קודם כל לחינוך הזה.

שמעון אוחיון: הוא יחסוך את הוצאות הטיפולים מאוחר יותר לכל המערכים החברתיים.

שמעון אוחיון: האוניברסיטאות שלנו הן מקור למצוינות, הן מקור למוביליות חברתית.

שמעון אוחיון: העובדה ש-3 חברי כנסת מאותה אוניברסיטה מייצגים 3 מוקדים חברתיים - חברת הכנסת קארין אלהרר.

שמעון אוחיון: .

משה גפני: חבר הכנסת אוחיון, אני לא יודע אם תהיה בקואליציה או באופוזיציה, אבל יהיה דיון על העניין הזה.

שמעון אוחיון: בוודאי שאני מצטרף לדאגה, לחרדה ולתמיכה של כל הקבוצה במניעת הקיצוץ במוסדות להשכלה גבוהה.

משה גפני: יש מישהו שמתנגד להצעה שהעלה חבר הכנסת דב חנין?

ניסן סלומינסקי: אי אפשר.

ניסן סלומינסקי: מחר יופיע כאן שר הרווחה, יסביר לנו וכולנו נזיל דמעות.

משה גפני: מעניין אותי מה עמדת "הבית היהודי" לגבי המוסדות להשכלה גבוהה.

באסל גטאס: אני רציתי להמשיך לדבר בעניין של ההנגשה של ההשכלה הגבוהה לאוכלוסייה הערבית, לחברה הערבית.

באסל גטאס: אני רוצה לציין כמה דברים מאוד חשובים ממדרגה ראשונה.

באסל גטאס: גם מבחינה כלכלית, גם מבחינת מוביליות חברתית.

באסל גטאס: לא נגענו בעניין שיש אלפי סטודנטים ערבים שלומדים בחו"ל.

באסל גטאס: בירדן בלבד יש יותר מעשרת אלפים סטודנטים.

באסל גטאס: אני מעריך שזה עניין של כמה מיליארדי שקלים בשנה.

באסל גטאס: עצם העובדה שהסטודנטים האלה נוסעים לחו"ל ללמוד זה הפסד של מיליארדים של שקלים.

באסל גטאס: האוניברסיטה בנצרת היא לא אוניברסיטה, היא מוסד אקדמי שקיבל את הכרת המל"ג ב-2 או 3 מקצועות, בתנאי שות"ת לא יתקצב.

באסל גטאס: עיריית נצרת התגייסה והקציבה קרקע, אבל את המדינה זה לא דבר שמעניין.

באסל גטאס: זה נחשב משהו אקסטריטוריאלי.

באסל גטאס: חשוב לציין שכשהמדינה רצתה להקים פקולטה לרפואה היא חיפשה מקום בפריפריה.

באסל גטאס: את נצרת , שיש בה 3 בתי חולים - חלקם לפני קום המדינה - לא לקחו בחשבון בכלל.

באסל גטאס: תתארו לעצמכם אם היו חושבים מחוץ לקופסא, מחוץ למדניות הכרונית המכרסמת בכל חלקה טובה של הפליה והיו אומרים שלוקחים את הפקולטה לרפואה ומקימים אותה בנצרת, עושים את זה כפרויקט דגל להקים פקולטה לרפואה.

באסל גטאס: עושה ליהודים טוב להגיד שיש רופאים ערבים - 15% מהרופאים בארץ הם ערבים - אבל כשזה הגיע להקמת פקולטה לרפואה לקחו את זה לצפת.

מאיר כהן: אגב, היה ויכוח בעניין הזה.

באסל גטאס: כשעליתי לדבר אתמול במליאה לא היה לי את המידע המדויק לגבי.

באסל גטאס: .

באסל גטאס: קראתי שכהנוב הפסיקו.

באסל גטאס: היה חסר לי לדעת מה עמדת ות"ת.

באסל גטאס: כשירדתי מהבמה מצאתי כמה אס אם אסים מהחברים שלי מהאוניברסיטאות, מפרופסורים ערבים שאמרו שות"ת מתגייס.

באסל גטאס: חשוב להגיד שמחצית מה-2.7% מרצים חברי סגל באו דרך מלגת מעו"ף.

באסל גטאס: 90% מאלה שהתקבלו לאוניברסיטה במלגת מעו"ף קיבלו אחר כך קביעות, כלומר המשיכו.

באסל גטאס: מה זה אומר?

באסל גטאס: כמו שאמר חבר הכנסת חנא, זה עניין של כסף.

באסל גטאס: אם המדינה, אם ות"ת, אם המל"ג היו מקציבים ומחפשים, הם היו מוצאים את הכישרונות האלה.

באסל גטאס: אני מביא דוגמה רק ל-2 כישרונות שהפכו לסופרסטארים בישראל.

באסל גטאס: אני אומר שזה היוצא מן הכלל שמצביע על הכלל.

באסל גטאס: פרופ' חוסאם חאיק, ננוטכנלוג, אחד הבכירים בעולם, בן 37, חזר לטכניון.

באסל גטאס: הוא הכי מתוגמל.

באסל גטאס: הוא אפילו קיבל מנשיא צרפת את אות אביר..

באסל גטאס: הוא פרופ' בן 37.

באסל גטאס: הוא חזר מאמ.

באסל גטאס: אי.

באסל גטאס: טי לטכניון.

באסל גטאס: ד"ר יעקב חנא חזר לוויצמן.

באסל גטאס: הוא אחד הבכירים בארץ במחקר של תאי גזע.

באסל גטאס: שניהם הם היוצא מהכלל שמצביע על הכלל.

באסל גטאס: יש מאות כאלה שלא מצאו את מקומם באוניברסיטאות בארץ, אבל מצאו מקומות הרבה יותר טובים בעולם.

ניסן סלומינסקי: עם כניסתי לכנסת סיימתי את תפקידי כסגן נשיא מכון לנדר.

ניסן סלומינסקי: אני מצטרף לכל מה שנאמר פה.

ניסן סלומינסקי: הכוח הגדול שלנו זה המוח האנושי שלנו.

ניסן סלומינסקי: כמה שאפשר לחזק, לפתח ולקדם את האוניברסיטאות זה חשוב וחייב להיות.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שצריכים לקיים ישיבה רצינית ולדון בתוך העניין של האקדמיה.

ניסן סלומינסקי: בזמנו, כשאני הייתי לפני 6 שנים, היו לנו הרבה דיונים.

ניסן סלומינסקי: יש הרבה חורים שחורים.

ניסן סלומינסקי: צריכים לבדוק אם הם שופרו או לא.

ניסן סלומינסקי: צריך לעשות דיון אמיתי.

ניסן סלומינסקי: לא רק להסתכל על זה ולדבר שצריכים להגדיל תקציבים, אלא לבדוק בדק בית פנימי.

ניסן סלומינסקי: אני מתנצל, דב, שאני מתנגד מאוד להצעתך.

ניסן סלומינסקי: זה ממש לא רציני.

ניסן סלומינסקי: יבוא לכאן מחר שר הביטחון ויסביר..

משה גפני: אבל אתה תהיה יחיד שתתנגד.

יעל גרמן: אנחנו לא מתנגדים, אנחנו רק..

משה גפני: יעל, אני מתנצל.

משה גפני: לא ידעתי.

משה גפני: חשבתי שהעמדה של כולם היא בעד המוסדות להשכלה גבוהה.

ניסן סלומינסקי: יגיע שר הביטחון, יסביר לנו ואנחנו כולנו נהיה מזועזעים ונחליט שאי אפשר לקצץ בביטחון.

ניסן סלומינסקי: יבוא שר הרווחה, ייתן לנו את הדוגמאות ולא נוכל.

ניסן סלומינסקי: יבוא שר החינוך וישאל למה מדברים על האוניברסיטאות, קודם יש את בתי הספר היסודיים והתיכונים.

ניסן סלומינסקי: בכל מקום אנחנו נשמע.

ניסן סלומינסקי: אם נלך בדרך של דב, ידידי, אז אחרי כל שר כזה או מישהו נצביע שוועדת הכספים מחליטה לא לקצץ.

ניסן סלומינסקי: מה תעשה אז מדינת ישראל?

ניסן סלומינסקי: בואו נהיה יותר רציניים.

משה גפני: מה אתה מציע?

דב חנין: להיפך, זה מבחן הרצינות.

ניסן סלומינסקי: בדרך כלל ועדת הכספים מאוד רצינית.

ניסן סלומינסקי: יש 2 גופים שיכולים לראות את כל התמונה כולה: ממשלת ישראל בראייה שלה, וועדת הכספים שתראה את התמונה ותצטרך לדון.

ניסן סלומינסקי: רק אז..

ראובן ריבלין: ניסן, אתה לא היית בהתחלה.

ראובן ריבלין: פרופ' טרכטנברג אמר שפתחנו במתווה.

ראובן ריבלין: אם נעצור אותו עכשיו, עלול כל מה שעשינו.

ראובן ריבלין: .

ניסן סלומינסקי: מי לא?

ניסן סלומינסקי: כל אחד הרי.

ניסן סלומינסקי: .

יעל גרמן: אני חושבת שכל הוועדה - בוודאי אני - וכולם מאמינים שהאוניברסיטאות זה היסוד של החברה הישראלית, זה יסוד אנושי, זה יסוד לצמיחה כלכלית.

יעל גרמן: אסור לסטות.

יעל גרמן: אני מציעה לדבר על העיקרון הזה להשאיר את הדיון התקציבי להקמת הממשלה החדשה.

יעל גרמן: לא לדון כרגע בדיון תקציבי שלאחר מכן לא יהיה לו שום ערך.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, אני רוצה להביע התנגדות לקיצוץ בתקציב למוסדות להשכלה גבוהה.

ג'מאל זחאלקה: המוסדות האלה היו במצב של יובש.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה ייבשה אותם שנים רבות.

ג'מאל זחאלקה: זה הביא לקיצוץ.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו זה יחזיר אותנו אחורה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להזהיר ולהביע דאגה מניסיונות שיכולים לחזור.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו הכשלנו.

ג'מאל זחאלקה: אתה היית בוועדת כספים.

ג'מאל זחאלקה: הכשלנו ניסיונות להעלות שכר לימוד.

ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שהאוצר לא ייקח את העניין הזה, כי הדבר הכי קל זה להעלות שכר לימוד.

ג'מאל זחאלקה: אני בטוח וקורא כאן שתהיה חזית אחידה של הח"כים שדואגים להשכלה גבוהה.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להעמיד בפניכם את הבעיה שדובר בה.

ג'מאל זחאלקה: הממדים הם אדירים.

ג'מאל זחאלקה: יש מה שנקרא המשוואה של העולם השלישי.

ג'מאל זחאלקה: השכלה בלי תעסוקה שווה הגירה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו, החברה הערבית, הגענו למצב הזה היום.

ג'מאל זחאלקה: יש מאות - חלקם עמיתים שלי - שעשו דוקטורט איתי באוניברסיטה.

ג'מאל זחאלקה: אנשים מצוינים.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו הם בהרווארד, ב-אמ.

ג'מאל זחאלקה: אי טי.

ג'מאל זחאלקה: ובכל מיני מקומות בעולם.

ג'מאל זחאלקה: הם לא טובים לאוניברסיטה העברית ולעסקים בארץ.

ג'מאל זחאלקה: היום אנשים עובדים בחברות פרמצבטיות מהמובילות בעולם.

ג'מאל זחאלקה: בארץ לא קולטים אותם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה להכביר במילים על הנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: הגיע הזמן להפסיק את ההפליה במוסדות להשכלה גבוהה בקליטת אקדמאים ערבים.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שיעשו להם הנחות.

ג'מאל זחאלקה: אני קורא לכם לראות את תמונות המחזור של הפקולטה לרפואה בבגדד בשנות ה-40.

ג'מאל זחאלקה: יותר ממחצית הם יהודים, כאשר היהודים היו 5%.

<יעקב ברגמן: ב-2008 הצגתי להנהלת האוצר את הבעיה המרכזית של מערכת ההשכלה הגבוהה ואת הפתרון לבעיה המרכזית הזו.

<יעקב ברגמן: הנהלת האוצר השתכנעה.

<יעקב ברגמן: בראיון שנתן מנכ"ל האוצר דאז, ירום אריאב, הוא אמר את הדברים האלה: "הבעיה באוניברסיטאות היא עצם קיומן של 7 אוניברסיטאות מחקר שרוצות להצטיין בכל התחומים, מצב שפשוט גדול על המשק.

<יעקב ברגמן: יש להגיע למצב שבו לא כולם חוקרים הכל, אלא בכל מקצוע פועלים 2,3 חוקרים מצטיינים.

<יעקב ברגמן: יושב-ראש ות"ת, מנואל טרכטנברג, קרא את המצגת שלי להנהלת האוצר והשתכנע בקיום הבעיה המרכזית.

<יעקב ברגמן: מערכת האוניברסיטאות גדולה מידי..

<יעקב ברגמן: צריך לומר זאת באומץ, אם היינו יכולים לעצב מחדש את המערך האוניברסיטאי בישראל, לא היינו מקיימים 7 אוניברסיטאות מחקר אלא 4,5, אולם אין כלל אפשרות כיום להחזיר את הגלגל אחורה".

<יעקב ברגמן: המשפט האחרון בדברי טרכטנברג איננו נכון.

<יעקב ברגמן: הפתרון שהצעתי היה לא לסגור, אלא - כפי שניסח זאת אריאב - להגיע למצב שלא כולם חוקרים הכל, אלא בכל מקצוע פועלים 2,3 חוקרים מצטיינים.

<יעקב ברגמן: אפשר וגם צריך להחזיר את הגלגל לאחור.

<יעקב ברגמן: במקום להקטין את המערכת טרכטנברג רוצה להגדיל אותה.

<יעקב ברגמן: זה יחמיר את הבעיה.

<אורי רשטיק: למה אנחנו משלבים ידיים עם כל הסגלים?

<אורי רשטיק: הסיבה שאנחנו מובילים את המהלך הזה היא לא בשביל עצמנו, היא לא בשביל כאן ועכשיו.

<אורי רשטיק: אנחנו מצפים מהממשלה, ממקבלי ההחלטות בתקופה של גרעון וגם בתקופה של קיצוצים לקבל החלטה שנוגעת לעתיד של החברה הישראלית, לעתיד של צמצום פערים ולעתיד של צמיחה.

<אורי רשטיק: זאת הסיבה שאנחנו נמצאים כאן ואנחנו משלבים ידיים.

<אורי רשטיק: הבקשה והדרישה שלנו ממקבלי ההחלטות היא להסתכל על הטווח הארוך.

<אורי רשטיק: לגבי שכר הלימוד - הנושא שחבר הכנסת שמולי העלה - אנחנו מתנגדים.

<אורי רשטיק: ברור שאנחנו מתנגדים לכל גלגול של הגרעון הזה על הכתפיים של הסטודנטים.

<אורי רשטיק: 51% מהסטודנטים היום נשענים על הוריהם.

<אורי רשטיק: זה מאוד חד-משמעי.

<אורי רשטיק: אנחנו מאוד ברורים בנושא הזה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להודות לכולכם.

מנואל טרכטנברג: התחושה שכולנו ביחד בסירה אחת וכולנו נהיה גם בהמשך זאת תחושה שנותנת לי הרבה עידוד.

משה גפני: לך תדע איזו ממשלה תוקם.

מנואל טרכטנברג: שתי הערות קצרות לגבי מה שנאמר על המגזר הערבי וההשכלה הגבוהה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו בשבוע שעבר השקנו תכנית.

מנואל טרכטנברג: יש חוברת עבה עם פירוט התכנית, החסמים וכו'.

מנואל טרכטנברג: אנא, אני רוצה שתקבלו את זה ונקיים דיון בהמשך.

מנואל טרכטנברג: אנחנו שם.

מנואל טרכטנברג: אנחנו עושים מאמץ אדיר בכיוון הזה.

מנואל טרכטנברג: לגבי ההערות על הסגל הזוטר.

מנואל טרכטנברג: הסגל הזוטר הוא מרכיב מרכזי, הוא השדרה המרכזית של הסגל במוסדות.

מנואל טרכטנברג: עובדה שהשקענו הרבה מאוד בלהגיע להסכמות בלשדרג את מעמדם ואת תנאי עבודתם.

מנואל טרכטנברג: מילה אחרונה לגבי הנושא התקציבי.

מנואל טרכטנברג: רבותיי, השורה התחתונה של הדיון הזה היא לא רק העניין התקציבי, אלא המסר לממשלה שתקום.

מנואל טרכטנברג: הסוגיה של כמה אתה מקצה וכמה לא היא אחד המרכיבים של ההתייחסות של השלטון בתחום הזה.

מנואל טרכטנברג: מה שאנחנו רוצים זה שהנושא הזה יהיה במרכז סדר העדיפויות, העשייה והחשיבה של הממשלה ושל הכנסת.

מנואל טרכטנברג: אנחנו לא נפנה אצבע מאשימה לאוצר.

מנואל טרכטנברג: האוצר הוא גוף מקצועי ששילב ידיים איתנו.

משה גפני: אני לא הולך להביך אתכם.

משה גפני: אני רוצה לקבל החלטה שהיא החלטה מוסכמת.

משה גפני: אני לא הולך להצבעה.

משה גפני: יהיה לי, בעזרת ה', מספיק הזדמנויות.

משה גפני: אני לא הולך לנצל עכשיו את הבמה הזאת.

יעל גרמן: הגענו להסכמה.

משה גפני: את הוויכוח אנחנו נשאיר.

יעל גרמן: הוועדה תומכת בהשכלה הגבוהה, רואה בה בסיס לצמיחה אנושית וכלכלית ומתנגדת לקיצוצים.

משה גפני: ומברכת את יושב-ראש הות"ת.

משה גפני: כולם בעד.

איציק שמולי: מה לגבי שכר הלימוד של הסטודנטים?

משה גפני: אנחנו בהחלטה הזאת מבקשים לא לפגוע בכל מה שסוכם לגבי הסטודנטים ושכר הלימוד שלהם.

משה גפני: חכה, יהיה שמח פה.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.