ועדת החוץ והביטחון, כנסת 19, פרוטוקול מספר 35, 2014-01-09 00:00

יולי יואל אדלשטיין: צהריים טובים.

יולי יואל אדלשטיין: לפי הפתגם הידוע, עדיף מאוחר מלעולם לא.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מתכנסים כאן, בוועדת החוץ והביטחון.

יולי יואל אדלשטיין: אני, כמו כל חברי הכנסת, מביע צער על ההפסקה בדיוני הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: הנושאים שידונו בהם היום מראים שהשבתת ועדת החוץ והביטחון לא מאפשרת אפילו פעילות שוטפת.

יולי יואל אדלשטיין: נציב קבילות החיילים הוא לכאורה נושא טכני, אבל זה דבר חריג ביותר שכבר שבועיים הוא לא מאויש.

יולי יואל אדלשטיין: גם בשאר הנושאים הייתה לנו בעיה לקבוע את סדר היום, כי יש הצטברות של עשרות נושאים שדורשים טיפול מיוחד.

יולי יואל אדלשטיין: אני קורא עוד פעם לקואליציה ולממשלה לא להגיע בתום 45 יום לאותה נקודה חלילה, ולא להתחיל לחפש פתרונות זמניים עוד פעם, אלא לנצל את פרק הזמן הזה למינוי יושב-ראש קבוע לוועדת החוץ והביטחון.

יולי יואל אדלשטיין: במהלך הימים האלה אנחנו נעשה מאמץ מקסימלי לפיקוח נאות וטיפול בנושאים שונים.

יולי יואל אדלשטיין: היום ביקשתי מחברנו, שר הביטחון לשעבר בנימין בן-אליעזר, פואד, לקיים את הישיבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני קיימתי התייעצויות לא פורמאליות עם מספר חברי הוועדה, במיוחד המנוסים שבהם, לראות איך אנחנו מתארגנים.

יולי יואל אדלשטיין: מגיעה גם מילת תודה לצוות המקצועי של הוועדה – למנהל, ליועצת המשפטית ולשאר הצוות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאוד מקווה שאנחנו נדע לתפעל את הוועדה בתקופה הזאת, כדי שהדברים החשובים ביותר יבואו לידי ביטוי.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אני חוזר ואומר: זה לא תחליף למינוי יושב-ראש קבוע, שיקבע את המדיניות, יקבע סדר יום לטווח ארוך ולא אד-הוק.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו ניתן בינתיים מענה איפה שצריך ולפי מה שנדרש.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן דבריי, ואני מעביר, כפי שהתקנון דורש, את ניהול הישיבה לאחד מחברי הוועדה, במקרה זה לבנימין בן-אליעזר.

בנימין בן-אליעזר: תודה רבה.

בנימין בן-אליעזר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון.

בנימין בן-אליעזר: אני רוצה להודות ליושב-ראש הכנסת על היוזמה – אכן טוב מאוחר מאשר לעולם לא.

בנימין בן-אליעזר: אני חושב שהוועדה הזאת, מה שמייחד אותה הוא שאין בה קואליציה ואופוזיציה, אלא כל עניינה הוא במרכז, בביטחון מדינת ישראל.

בנימין בן-אליעזר: הוועדה צריכה הייתה להמשיך ולהתקיים ברציפות, ולכן אני מברך על היוזמה שלך, ואני רוצה להצטרף לקריאה שלך שהקואליציה תמצא מהר מאוד את הדרך לקבוע יושב-ראש קבוע.

בנימין בן-אליעזר: מי כמונו בחדר הזה – יש פה שני שרי ביטחון ל שעבר – מבינים מה החשיבות של יציבות של ועדת החוץ והביטחון.

נסים זאב: אני מקווה שגם הממשלה תהיה יציבה.

נסים זאב: עוד 45 יום גם היציבות של הממשלה מוטלת בספק.

בנימין בן-אליעזר: עזוב אותי מהממשלה, אני רוצה לדבר על הוועדה.

בנימין בן-אליעזר: אני רוצה להצטרף ליושב-ראש הכנסת: יש כאן צוות של הוועדה שעושה עבודה ומלאכה שראויה לכל הערכה.

בנימין בן-אליעזר: חברים, הנושא הראשון שאנחנו רוצים לדבר עליו ולהביא אותו לכאן הוא הארכת המינוי של נציב קבילות חיילים לחמש שנים נוספות – הארכת הכהונה של האלוף יצחק בריק.

בנימין בן-אליעזר: לפי שניתן לאל"מ חיים בלומנבלט לומר כמה מילים על האלוף בריק, אני רוצה לומר לכם שהתקשר אליי הבוקר שר הביטחון והתנצל על כך שהוא לא יכול להגיע.

בנימין בן-אליעזר: מי כמוני יודע מה זה יום חמישי – יום חמישי זה יום מאוד עמוס של שר הביטחון, יש בו הערכות מצב ודברים אחרים.

בנימין בן-אליעזר: ולכן, הוא הודיע לי, חיים יבוא ויציג את העניין.

בנימין בן-אליעזר: בבקשה.

חיים בלומנבלט: בוקר טוב.

חיים בלומנבלט: שמי חיים בלומנבלט, אני ראש מטה שר הביטחון.

חיים בלומנבלט: כמו שנאמר, שר הביטחון מתנצל בפני הוועדה שלא יכול היה להגיע, משום שימי חמישי הם ימים עמוסים בדיונים מבצעיים ואחרים.

חיים בלומנבלט: השר ביקש ממני לייצג אותו פה, ואני אעשה כמיטב יכולתי לעשות את זה בצורה עניינית וקצרה.

חיים בלומנבלט: ראשית, בצד הפרוצדורלי השלמנו את כל התהליכים: שר הביטחון אישר והמליץ לנציב שירות המדינה; כמו כן, מולאה חובת ההתייעצות עם שרת המשפטים; ועכשיו השלב האחרון על פי החוק והנוהג – לקבל את אישור הוועדה המכובדת הזאת למינוי.

חיים בלומנבלט: בצד המהותי אני רוצה להדגיש את ההערכה הרבה מאוד שיש לשר הביטחון לאלוף במילואים בריק – גם לפועלו הצבאי והאזרחי לאורך השנים, ולא פחות מכך, לפועלו כנציב קבילות חיילים בחמש השנים האחרונות.

חיים בלומנבלט: אני מכיר את האלוף בריק למעלה מעשור, דווקא בעניינים אזרחיים, בפיתוח הפריפריה; ומאז שהגענו ללשכת שר הביטחון, גם בתור הנקח"ל.

חיים בלומנבלט: אני חושב שגם בעיסוק האזרחי שלו וגם בעיסוקיו הצבאיים המגוונים, ובוודאי בתפקידו כנקח"ל, באים לידי ביטוי גם האישיות שלו, גם יכולותיו וגם דרך פעולתו.

חיים בלומנבלט: אני רוצה להגיד לכם בקצרה מאוד את הקריירה הצבאית המרשימה של האלוף במילואים בריק: מלחמת ששת הימים כמפקד טנק בקרבות אבו עגילה; מלחמת יום כיפור כמ"פ בסיני – כאן ראוי לציין שהאלוף במילואים בריק הוא בעל עיטור העוז במלחמת יום כיפור; אחר כך היה מפקד חטיבה סדירה; מפקד חטיבת מילואים; מפקד אוגדת שריון במילואים; מפקד אוגדת הגולן, שהיא אוגדה סדירה; סגן מפקד המפח"ש, מה שקרוי היום מז"י; ותפקידו האחרון: מפקד המכללות ובמקביל מפקד גייס של צה"ל.

חיים בלומנבלט: אכן קריירה ארוכה, מגוונת ומפוארת.

חיים בלומנבלט: התפקידים האזרחיים: האלוף בריק עסק שנים ארוכות, מטעמם של גופים פרטיים ומטעמה של הממשלה, בפיתוח הפריפריה, בעיקר בגליל, וגם בנגב.

חיים בלומנבלט: הוא עבד בצמידות עם ראש הממשלה שרון בחלקים נרחבים של העשייה הזאת.

חיים בלומנבלט: אני רוצה להגיד שהרקע שלו הוא עשיר ומאוד מגוון, עובדה שבעיני שר הביטחון מסייעת בידיו רבות למלא את תפקידו כנקח"ל באופן הטוב ביותר.

חיים בלומנבלט: יש באלוף במילואים בריק, מעבר לאישיותו המיוחדת, מזיגת ניסיונות מתחומים שונים, שנותנת לו נקודת מבט ייחודית על הדברים שהוא פוגש בתור נקח"ל.

חיים בלומנבלט: ובתור מי שמקבל את הדברים האלה לעתים בלשכת שר הביטחון, אני אומר לכם שהאלוף בריק ואנשיו נתקלים בסוגיות אנושיות ופיקודיות מורכבות מאין כמותן.

חיים בלומנבלט: בנוסף, אני רוצה לומר שהאלוף בריק מביא לתפקיד הזה מנהיגות אישית ומקצועית יוצאת דופן.

חיים בלומנבלט: הוא פיתח בצורה מאוד מיוחדת ומרחיקת לכת את השיח עם מפקדי צה"ל, ועסק רבות מאוד בחמש השנים האחרונות בנדבכים פיקודיים-ערכיים.

חיים בלומנבלט: אני רוצה להגיד שלא יקל הדבר בעיני הפורום המכובד פה, מכיוון שחיזוק השותפות עם צה"ל הוא מהלך לא קל – במשך הרבה מאוד שנים מוסד הנקח"ל נתפס בעיני המפקדים כאיום, כטרדה, כמשהו שצריך להתנער ממנו.

חיים בלומנבלט: וצריך להגיד פה בחדר שזו תגובה אנושית טבעית של מפקדים כשמישהו בא לדון בטרוניות נגדם.

חיים בלומנבלט: בתקופתו של האלוף במילואים בריק הדבר הזה התהפך, ומטרדה נהייתה שותפות יוצאת דופן על בסיס פיקודי-ערכי, דבר שמאוד מסובך להשיג אותו והאלוף בריק עשה את זה בצורה יוצאת מן הכלל.

חיים בלומנבלט: לסיום, אנחנו מקבלים הרבה מכתבי הערכה, החל מחיילים, דרך מ"פים, עבור במג"דים ועוד.

חיים בלומנבלט: אני רוצה להקריא לכם משהו שחתום עליו אלוף שי יניב, שהוא נשיא בית הדין הצבאי לערעורים: "כהונתך הנוכחית", הוא כותב לבריק, "היא בעלת חשיבות רבה לעוצמתו של צה"ל.

חיים בלומנבלט: אני סמוך ובטוח שכבעבר, גם בכהונה זאת תהווה מפות ותטביע את חותמך למען שמירה על כבוד החייל, מתוך אכפתיות ודאגה כנה לפקוד ולפיקוד, למען צה"ל ולחיזוק עוצמתו".

חיים בלומנבלט: אני רוצה להגיד שכל מה שהאלוף שי יניב קיווה לו, התמלא במלואו.

חיים בלומנבלט: לסיכום, אני מבקש שוב בשמו של שר הביטחון מהוועדה המכובדת לאשר את המינוי.

חיים בלומנבלט: תודה.

בנימין בן-אליעזר: תודה רבה.

בנימין בן-אליעזר: האלוף בריק.

יצחק בריק: תודה.

יצחק בריק: אני רוצה לדבר על התפיסה שלי, על המדיניות שניהלתי בחמש השנים האחרונות, וכיצד אני מתכוון להמשיך במידה שהוועדה תאשר את המינוי שלי.

יצחק בריק: לפני כחמש שנים, כשפנה אליי שר הביטחון לקבל את תפקיד נציבת קבילות החיילים, החלטתי לקחת את התפקיד הזה משום שראיתי בתפקיד הזה אתגר אדיר, כי הוא עוסק בערכים ונורמות של חיילים ומפקדים בצה"ל.

יצחק בריק: הדבר הראשון שהבנתי כבר בתחילת דרכי זה שאני לא הולך להתעסק רק בקבילות החיילים, כי אני יכול להתעסק באלפי קבילות ביום מבלי לפתור שום בעיה מהותית אם אני לא אתעסק בסיבה, במהות – בשאלה מה מביא חייל לקבול את מפקדו.

יצחק בריק: והסיבה המרכזית שאני מוצא לכך שחיילים קובלים את מפקדם היא אובדן האמון של החייל במפקד.

יצחק בריק: כי אם הוא מאמין בו הוא לא צריך אותי, הוא יכול לגשת למפקד.

יצחק בריק: אבל כשחייל מאבד את אמונו במפקדו קורים לו עוד כמה דברים.

יצחק בריק: הדבר הראשון, אובדן מוטיבציה.

יצחק בריק: וכשמאבדים מוטיבציה מאבדים גם את היכולת לבצע את המשימה.

יצחק בריק: הדבר היותר חמור כשחייל מאבד את האמון במפקד היא שיש סכנה שהחייל לא ילך אחרי המפקד הזה במצבים של סיכון חיים.

יצחק בריק: כי חיילים מוכנים לסכן את חייהם בגלל שני גורמים מרכזיים.

יצחק בריק: הגורם הראשון זה המפקד, שהוא נותן בו את האמון וסומך של שיקול דעתו, והגורם השני זה החברים, החיילים ביחידה.

יצחק בריק: אנחנו קוראים לזה גיבוש יחידתי, רעות, חברות, ערבות הדדית איש לרעהו.

יצחק בריק: רק מפקדים שמבינים שבצד הדרישה מהחיילים לבצע את משימתם בצורה מיטבית, הם צריכים גם לעסוק בגיבוש היחיד, בטיפוח הלוחמים, ביצירת האווירה, ביצירת רוח הלחימה – אלה המפקדים הראויים להיות מפקדים בצה"ל.

יצחק בריק: כתוצאה מהתובנה הזאת אני החלטתי כנציב להיפגש הרבה מאוד עם מפקדים וחיילים, ולא להתעסק איתם רק בקבילות אלא להתעסק איתם גם בפיקוד ומנהיגות, כי משם הכול מתחיל.

יצחק בריק: כשאני מגיע היום לביקורים אני אומר את הדבר הבא: פיקוד ומנהיגות זה לא רק פקודות ומשימות, פיקוד ומנהיגות זה דוגמה אישית, זה מקצועיות, זה אמינות ונחישות.

יצחק בריק: אבל לא פחות חשוב מכך – בצד הדרישה שלך כמפקד מחייליך לבצע את משימתם בצורה מיטבית, אתה צריך לעסוק בטיפוח החיילים שלך, ליצור אצלם מוטיבציה, ליצור אצלם את היחד, את הרגשת השייכות והשותפות.

יצחק בריק: רק אם תנהג כך תוכל להוביל את החיילים שלך להצלחה גדולה בשגרה ובוודאי להצלחה גדולה במלחמה.

יצחק בריק: מה זה בעצם טיפוח של חייל, שאותו אני דורש ממפקד?

יצחק בריק: לטפח חייל זה להקשיב לבעיה שלו, לנסות לעזור לו כשיש לו בעיה.

יצחק בריק: מפקדים שרק נותנים פקודות אבל לא מקשיבים לבעיות של החיילים מאבדים את האמון של החייל בהם.

יצחק בריק: חייל לא יעשה משימות מסכנות חיים כשמפקד לא מקשיב לבעיות שלו.

יצחק בריק: לטפח חיילים זה להגיד להם מילה טובה כשצריך.

יצחק בריק: מה שבונה מוטיבציה זה לא רק מילות ביקורת, זה גם טפיחה על השכם, זה מילה טובה לחייל שעושה דברים טובים.

יצחק בריק: זה נותן לו דרייב אדיר.

יצחק בריק: לטפח חיילים זה להגיד להם את הערך המוסף של התרומה שלהם לצבא.

יצחק בריק: יש לנו אוכלוסיות של חיילים שהם נהגים, טבחים, אנשי מינהלה – וכל חייל הוא טבעת מרכזית בביטחונה של המדינה.

יצחק בריק: צריך להגיד להם את זה, להגיד להם שהם לא שואבי מים וחוטבי עצים, אלא הם חולייה מרכזית ובלעדיהם צה"ל לא ינצח.

יצחק בריק: ואת זה צריך להגיד לחיילים על מנת לרומם את רוחם ושירגישו שותפים.

יצחק בריק: לטפח חיילים זה לעשות להם ראיונות.

יצחק בריק: זה דבר נורא בנאלי אבל גם נורא חשוב.

יצחק בריק: לא רק ריאיון של לשאול אותו איפה הוא גר, אלא לשאול את החייל מה שלומו, מה נשמע בבית, איך הוא מרגיש בצבא, איך אפשר לעזור לו עם בעיות שיש לו.

יצחק בריק: חייל כזה אומר לעצמו שיש לו מפקד שלא רק נותן פקודות, אלא מפקד שהחייל חשוב לו.

יצחק בריק: אתם לא מבינים מה זה עושה למוטיבציה שלו.

יצחק בריק: לטפח חיילים זה שיכירו את המורשת של היחידה ויהיו גאים בה.

יצחק בריק: לטפח חיילים זה שיכירו את המולדת שעליה הם הולכים להילחם ולסכן את חייהם.

יצחק בריק: שיאהבו את המולדת שבה הם חיים.

יצחק בריק: לטפח חיילים זה לעשות ערבי מפקד, ערבי גיבוש.

יצחק בריק: זה דבר שבונה את הדבק, בונה את היחד.

יצחק בריק: לטפח חיילים בתוך יחידה זה שקיפות ופתיחות, ולא קשר של שתיקה.

יצחק בריק: כשיש תקלה מתקנים אותה, מסתכלים לה בעיניים ולא מסתירים אותה.

יצחק בריק: כאמור, רק מפקדים שנוהגים כך – מצד אחד נותנים פקודות ודואגים לביצוע המשימות על קוצו של יו"ד ומצד שני מטפחים את היחידה ואת חייליהם – אלה המפקדים שאתה רואה באופן נחרץ שיש להם יחידה למופת, אלה המפקדים שהחיילים ילכו אחריהם באש ובמים.

יצחק בריק: כתוצאה מהתובנה הזאת, אני כנציב החלטתי להיות הרבה מאוד ביחידות הצבא.

יצחק בריק: לא רק לדבר אלא גם להקשיב ולהיפגש עם חיילים ומפקדים.

יצחק בריק: בחמש השנים שאני נציב אני עברתי מעל 600 יחידות – בכל יחידות הים, האוויר והיבשה, לוגיסטי, טכנולוגי, וקרבי.

יצחק בריק: אני כבר בסבב שני בכל היחידות של הצבא.

יצחק בריק: בבא"חים – צנחנים, גולני, כפיר ואחרים – אני מגיע כל ארבעה חודשים, כל מחזור גיוס, כדי לדבר עם המפקדים הצעירים, שהם חוד החנית של צה"ל.

יצחק בריק: מה אני עושה בפגישה כזאת ביחידה?

יצחק בריק: קודם כול, אני מגיע פעמיים או שלוש בשבוע, לארבע או חמש שעות, וזה בנוסף לכל מה שאני עושה במשרד, שאני עובר כל יום על 50 קבילות אישית וחותם על כל המלצה שלי.

יצחק בריק: כל קבילה וקבילה עוברת דרכי, סך הכול 7,000 בשנה.

יצחק בריק: אני גם עושה דיונים על נושאים מערכתיים.

יצחק בריק: ובכל זאת אני מוצא את הזמן להיות שלוש פעמים בשבוע, חמש שעות בכל יחידה שאני מבקר.

יצחק בריק: מה אני עושה בביקור כזה?

יצחק בריק: אני מגיע ליחידה, ובשלב הראשון נותן שיח לכל המפקדים של היחידה – מרמת המפקד הזוטר ועד רמת המפקד הבכיר ביותר.

יצחק בריק: בבסיס חיל אוויר למשל יושבים מולי בשיח הזה 800 מפקדים, מהנגד ועד תת-אלוף.

יצחק בריק: כל מפקדי הטייסות.

יצחק בריק: אם אני מגיע ליחידת שריון, אז מהמח"ט ומטה.

יצחק בריק: בשעתיים הראשונות אני מדבר איתם על פיקוד ומנהיגות בשדה הקרב ובשגרה – איך בונים מוטיבציה, איך בונים הנעה, איך מובילים חיילים במצבי קיצון, זאת מתוך הניסיון שלי בקרבות ישראל ומתוך הניסיון הפיקודי שלי.

יצחק בריק: לאחר השיח הזה עם המפקדים, אני לוקח את המפקדים הבכירים של אותה יחידה – בחילות השדה זה ממ"פ ומעלה, ובחיל האוויר זה ממפקד טייסת ומעלה – ועושה איתם שיח סביב שולחן עגול איך הם מבינים מה זה לפקד, איך הם מבינים מה זה מנהיגות, איך הם יוצרים מוטיבציה.

יצחק בריק: ומתוך השיח הזה עולות תובנות מדהימות.

יצחק בריק: השיח הזה בונה תובנות גם אצל הצעירים שאני יושב מולם, מתוך הניסיון שלי.

יצחק בריק: אני משוחח איתם על איזה כלים צריך לתת למפקדים בקורסים הפיקודיים של צה"ל – כלים פיקודיים שבאמצעותם המפקד הצעיר שגומר קורס קצינים ידע להתמודד עם חייל בגילו.

יצחק בריק: זה לא רק מקצועיות, זה לא רק הפעלת כלים טכנולוגיים, אלא גם איך להתמודד ואיך ליצור מוטיבציה.

יצחק בריק: הנושאים האלה עולים בשיחות שלי, ואני מצליח לתרום תרומה מכרעת בעניין הזה.

יצחק בריק: אני מדבר איתם גם על מה קורה לקצין צעיר שמגיע מקורס קצינים ליחידה, למה המפקד הבכיר צריך לחנוך אותו, להדריך אותו, לא רק לתת לו פקודות.

יצחק בריק: כי אחד התפקידים המרכזיים של מפקדים בצה"ל זה להעביר מניסיונם לצעירים וללמד אותם.

יצחק בריק: זה דבר מאוד חשוב.

יצחק בריק: אני מדבר איתם גם על רוח לחימה.

יצחק בריק: אני אומר דבר נורא פשוט: בעולם הטכנולוגי, שבו טילים פוגעים במטרת נקודה בטווח של מאות קילומטרים, שבו יש לנו מטוסים מצוינים וטנקים – לא זה מה שמנצח מלחמות.

יצחק בריק: זה עוזר לנצח, אבל מה שמנצח את המלחמה זה האדם שמאחורי המכונה.

יצחק בריק: ואם אנחנו לא נטפח את הרוח שלו, את רוח הלחימה, את המוטיבציה, את הערבות ההדדית בין החברים, את האמון במפקדים, אז בזמן שנצטרך להסתער עם הטנקים הכי טובים, אם החיילים לא יאמינו במפקד ובחברים שלהם, שום דבר לא יזוז.

יצחק בריק: ולכן לרוח הלוחם יש חשיבות עליונה גם בעולם טכנולוגי שבו יש לצה"ל את האמצעים הכי חדישים.

יצחק בריק: דבר מרכזי נוסף שאני הכנסתי כנציב קבילות חיילים הוא הדבר הבא: כשהיום יש קבילה, אני משתף את המפקדים הבכירים ביחידה בתהליך של התחקיר וההחלטה.

יצחק בריק: אני לא נותן להם לברוח, אני לא מוכן שהם יעמדו בצד ויהיה איזה גורם חיצוני שעושה להם את העבודה.

יצחק בריק: טיפול בבעיה זה מנהיגות.

יצחק בריק: אני נותן למפקד הבכיר לטפל בבעיה, ואני מלווה את כל התהליך.

יצחק בריק: במידה שהוא עושה את זה ראוי אני איתו, ובמידה שהוא עושה את זה לא ראוי, אני נגדו.

יצחק בריק: ואני יכול לקחת מפקד שבכלל לא נִקְבַּל אבל הוא היה צריך לעשות את התהליך ולא עשה את זה נכון וראוי, ואז אני מתעסק איתו, וגם יש מפקדים שאיבדו את קידומם לא בגלל שהם נִקְבְּלוּ אלא בגלל שהם לא טיפלו בצורה ערכית ונורמטיבית בנושאים שהם היו צריכים לטפל ביחידות שלהם.

יצחק בריק: הדבר הנוסף המאוד מרכזי שאני מוביל בנציבות ולא נעשה לפני כן זה הנושא המערכתי.

יצחק בריק: בעבר, כשהייתה קבילה, טיפלו בחייל שקבל.

יצחק בריק: אבל אני מהר מאוד למדתי שטיפול בקבילה של חייל לא פותרת את הבעיה אם יש בעיה מערכתית.

יצחק בריק: ואני יודע ללמוד מתוך קבילות בודדות אם יש בעיות מערכתיות.

יצחק בריק: אני נכנס לשטח ולומד את הבעיות, למשל כמו שהיה לי במערך התצפיתניות, שהיו בו קבילות מאוד קשות, או כמו מערך כיפת ברזל, שהיו בו קבילות מאוד קשות.

יצחק בריק: יצאתי לשטח, למדתי, והבאתי דוח מאוד קשה למטכ"ל, עם המלצות לביצוע.

יצחק בריק: הצבא יישר קו, ביצע, והתהליך השתפר בצורה יוצאת מהכלל.

יצחק בריק: ככה אני עושה במערכים רבים מאוד שיוצאים בקבילות בודדות.

יצחק בריק: אני מוציא אגרות לצבא מדי חודשיים.

יצחק בריק: אפשר למצוא את זה ב"גוגל".

יצחק בריק: באתר נציב קבילות חיילים אפשר לראות מה קורה בצבא, אירועים ערכיים חמורים.

יצחק בריק: אני נותן שם את תפיסת עולמי והמלצות מה צריך לעשות.

יצחק בריק: אני רוצה לומר עוד דבר, ובו אני אסכם.

יצחק בריק: יש לנו צבא טוב – יש לנו מפקדים טובים, יש לנו חיילים טובים, יש לנו צבא טכנולוגי, צבא מאוד מקצועי.

יצחק בריק: אבל יש גם פערים, ובפערים האלה צריך לטפל.

יצחק בריק: ואני רואה את עצמי בחמש השנים הקרובות ממשיך באותו להט להיפגש עם החיילים והמפקדים בשטח ולא להתעסק רק עם הקבילה, שהיא הסימפטום, אלא להתעסק גם בסיבה – בפיקוד והמנהיגות.

יצחק בריק: אני מרגיש שאני יכול לתרום הרבה מאוד מהעבר הקרבי שלי והפיקודי שלי.

יצחק בריק: השיתוף עם הצבא הוא מצוין.

יצחק בריק: אני מאוד חד.

יצחק בריק: לעתים אני לא חוסך את שבטי בדברים מסוימים, ואני יורד לעומקם של דברים גם אם לעתים זה לא נוח לשמוע ולעשות.

יצחק בריק: אבל הצבא מקבל את זה, כי הם מבינים שאני עושה את זה בהגינות, ביושרה ולטובת הצבא.

יצחק בריק: תודה רבה.

בנימין בן-אליעזר: אני מודה לך.

בנימין בן-אליעזר: חבר הכנסת מופז, בבקשה.

שאול מופז: תודה, אדוני היושב-ראש.

שאול מופז: ראשית, אני רוצה לומר מספר משפטים על חשיבות התפקיד.

שאול מופז: חשיבות התפקיד הזה היא גדולה מאוד, כי בסופו של דבר התפקיד המרכזי של נציב קבילות החיילים זה לשמור על הערכים של צה"ל כפי שתיאר אותם כאן בריק, והדבר השני הוא להיות אוזן קשבת לחיילים ולמפקדים הזוטרים.

שאול מופז: אני חושב שמה שבולט בתפקיד של האלוף בריק הוא קודם כול המסלול הפיקודי שלו.

שאול מופז: הוא היה מפקד שנלחם במלחמות ישראל, הוא בא מהשדה ומכיר היטב את המערכת הצבאית וגם מקובל עליה.

שאול מופז: והדבר הבולט מאוד בחמש השנים האחרונות – כפי שגם שמענו מדיווחים בפני הוועדה – הוא שאין אח ורע לנוכחות שלו בשטח.

שאול מופז: אני מכיר כמה וכמה אנשים שעשו את התפקיד הזה מצוין, אבל מה שבולט אצל בריק, לצד הערכיות והעובדה שהוא לוחם, הוא שאין אח ורע להיקף הנוכחות שלו בשטח.

שאול מופז: אני רוצה לברך אותך על זה ולהצדיע לך על המסירות בתפקיד.

שאול מופז: אני חושב שאם שר הביטחון המליץ ואם האלוף בריק מוכן לשאת בעול הזה חמש שנים נוספות, אני מאוד ממליץ שהוועדה תאשר את המינוי כמובן.

שאול מופז: אני מאחל לך בהצלחה.

יצחק בריק: תודה רבה.

בנימין בן-אליעזר: חבר הכנסת מוטי יוגב, בבקשה.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר שאני מכיר את האלוף בריק קרוב ל-30 שנה.

מרדכי יוגב: המפגש בינינו היה חד ובהיר, וגם מקשיב ומשיב.

מרדכי יוגב: ההיכרות הייתה, נדמה לי, בקורס מג"דים, כשהאלוף היה מח"ט 211.

מרדכי יוגב: זה היה שינוי משימה בתרגיל באש בנבי מוסא בשתיים בלילה.

מרדכי יוגב: קר.

מרדכי יוגב: עומדים שלושת או ארבעת אלה שמונו למג"דים ואולי עוד מישהו, במעגל צמוד, ב-20 דקות אולי של מעין קפ"ק 2 של סגירת קצוות של התחלפות בעלי תפקידים.

מרדכי יוגב: זה היה הקפ"ק אולי הכי בהיר שעברתי בצבא.

מרדכי יוגב: שאלתי שאלה אחת ונעניתי בבהירות מדהימה.

מרדכי יוגב: הלכנו לכלים והרגשתי שהכול ברור לי.

מרדכי יוגב: וזה היה בעמידה, בשתיים בלילה, ביום השלישי לתרגילים יבשים ורטובים בנבי מוסא.

מרדכי יוגב: אז בהחלט אני אומר שכל מה שאמר פה האלוף בריק לגבי איך צריך להיות מפקד – זה אתה.

מרדכי יוגב: אומרים מקצת שבחו של אדם בפניו, אז אני אעצור פה, למרות שיש לי עוד הרבה לומר.

מרדכי יוגב: אני חושב שבהחלט נוספת לכל מה שאמרתי גם האנושיות הגדולה, ולצד זאת האיזון של כל הנושאים הללו והיכולת המערכתית לשמור על ערכי צה"ל ולחזק את רוח הלוחם.

מרדכי יוגב: בתפקיד הזה, בזכות ניסיון החכמים וחוכמת החיים, הגיל רק מועיל.

מרדכי יוגב: הניסיון וחוכמת החיים האלה מועילים גם למטה הכללי על אגפיו השונים.

מרדכי יוגב: כמובן שאני שמח ואתמוך במינוי הזה.

בנימין בן-אליעזר: תודה.

בנימין בן-אליעזר: עוד מישהו?

נסים זאב: יש משפט "ראה מעשה ונזכר הלכה".

נסים זאב: כתוב פה בנייר "על כהונתו של אלוף בריק יצחק כנציב", שזה ראשי תיבות אבי"ך: "שאל אביך ויגדך זקניך ויאמרו לך".

נסים זאב: לכן, כפי שאמר מוטי, הניסיון העשיר שיש לאלוף במילואים יצחק בריק זה דבר שמשפיע על כל המוטיבציה של חיילי הצבא.

נסים זאב: יישר כוחך, ואנחנו מאחלים לך אריכות ימים ושנים.

בנימין בן-אליעזר: חברים, אחרי ששמענו את מה ששמענו, אני לא חושב שיש מישהו יותר ראוי ממך להמשיך את השליחות שלקחת על עצמך לעוד חמש שנים.

בנימין בן-אליעזר: מי בעד המינוי?

בנימין בן-אליעזר: הצבעה בעד אישור הארכת הכהונה – פה אחד ההארכה אושרה.

בנימין בן-אליעזר: הצבעה פה אחד.

שמואל לטקו: צריך לומר שמדובר על חמש שנים מהיום, לא מהתאריך שכתוב בנייר.

בנימין בן-אליעזר: בסדר.

בנימין בן-אליעזר: ואני גם מבקש להביא לתשומת לב משרד הביטחון, לגבי השיחה שלי היום עם שר הביטחון, שצריך לעשות לחקיקה בדבר קיצור אורך המשרה של נציב קבילות כמו במבקר המדינה.

בנימין בן-אליעזר: אני מאחל לך הצלחה ובריאות.

יצחק בריק: תודה רבה.

אריאלה קלעי: אחרי שאושר המינוי, יש לי הערה, שאיננה קשורה לאיש בכלל.

אריאלה קלעי: אני אריאלה קלעי, ממשרד המשפטים.

אריאלה קלעי: בזמנו, כשקומם התפקיד של נציב קבילות חיילים, בוועדת החוץ והביטחון הלכו אחרי הדוגמה של נציב קבילות בחוק מבקר המדינה.

בנימין בן-אליעזר: אמרתי את זה עכשיו.

אריאלה קלעי: יש לי תוספת.

אריאלה קלעי: אז אפשר היה לעשות שתי תקופות כהונה, ולימים שונה החוק.

אריאלה קלעי: אבל החוק שכאן לא שונה.

אריאלה קלעי: משרד הביטחון צריך לתקן את החוק לגבי נציב קבילות חיילים, באחת משתי דרכים: או יעשה תוספת קצובה לכהונה, או יעשה כהונה שנייה.

אריאלה קלעי: אבל את החוק צריך לתקן.

בנימין בן-אליעזר: גברתי, הבוקר דיברתי על הנושא הזה עם שר הביטחון, ואני משוכנע ובטוח שבמהרה ובימינו נראה תיקון חקיקה.

בנימין בן-אליעזר: הנושא השני זה חידוש בשנה נוספת של צו איסור ההתאגדות של עובדי המוסד.

בנימין בן-אליעזר: מי מציג את זה?

שלמה יצחקי: אני שלמה יצחקי, הממונה על יחסי עבודה במשרד הכלכלה.

שלמה יצחקי: בפטור של שר הכלכלה... היושב-ראש בזמנו כשר התמ"ת נתן איזה שלושה אישורים כאלה.

שלמה יצחקי: מדובר בצו שפוטר את המוסד מחוק הסכמים קיבוציים לגבי נושא של התארגנות.

שלמה יצחקי: לגבי מוסדות אחרים – משטרה, שב"כ וכדומה – יש חוקים, אבל לגבי המוסד אין.

שלמה יצחקי: ולכן נדרש על פי החוק כל שנה – לפי המלצת יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון הקודם, חבר הכנסת הנגבי – לתקן את החוק ולהאריך את התקופה.

שלמה יצחקי: ואכן, בתקופת השר בן-אליעזר ניסינו לעשות את הדבר הזה, אבל יש מחלוקות לגבי התקופה.

שלמה יצחקי: אנחנו לא הרמנו ידיים לגבי תיקון החוק, כדי שלא נבוא כל שנה לוועדת החוץ והביטחון לקבל אישור, אבל אני מקווה שאולי יהיה חוק מוסד ואז זה יפטור אותנו.

בנימין בן-אליעזר: תודה רבה לך.

בנימין בן-אליעזר: יש מישהו שרוצה להתייחס לזה?

בנימין בן-אליעזר: מי בעד?

בנימין בן-אליעזר: הצבעה בעד חידוש הצו – פה אחד חידוש הצו אושר.

בנימין בן-אליעזר: הצו אושר.

מירי פרנקל-שור: הצו הוא מ-1 בינואר 2014.

שלמה יצחקי: אני מבקש אישור רטרואקטיבי שזה יחול מ-1 בינואר.

אריאלה קלעי: זה מה שהיא אמרה עכשיו.

שלמה יצחקי: אנחנו צריכים לבקש אישור.

בנימין בן-אליעזר: בסדר.

בנימין בן-אליעזר: הנושא השלישי זה הצעת חוק תשלום לחיילים – סעיף שמאפשר לוועדה הרפואית סמכות לקבוע אחוזי נכות גבוהים יותר.

בנימין בן-אליעזר: הסעיף הוא הוראת שעה שמבקשים להפוך להוראת קבע.

בנימין בן-אליעזר: מי מציג את זה?

סרן רינה פיינרמן: אני רינה פיינרמן, רמ"ד קצבאות ותגמולי מילואים באכ"א.

סרן רינה פיינרמן: חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים בעצם נועד לתת פיצוי לחיילי מילואים שנפגעו או נהרגו עקב שירותם במילואים, להם או לשאריהם.

סרן רינה פיינרמן: הוראת השעה בעצם מעניקה סמכות לוועדה התפקודית של צה"ל לתת מעל מחצית מאחוז הנכות הרפואית שמעניקה ועדה של משרד הביטחון.

בנימין בן-אליעזר: אוקיי.

בנימין בן-אליעזר: אבי, בבקשה.

אבי סייג: שלום.

אבי סייג: שמי אבי סייג, אני אלוף משנה במילואים ויושב-ראש מג"דים-מח"טים-טייסים בעמותת המילואים.

אבי סייג: אנחנו יזמנו לפני כעשר שנים את התיקון הזה, וקיבלנו אישור לחמש שנים.

אבי סייג: אחרי חמש שנים התייצבנו בכנסת וביקשנו עוד חמש שנים.

אבי סייג: אנחנו כבר שנה לוחצים על הצבא ועל משרד הביטחון לחדש את זה, ומשום מה הם שכחו לחדש את זה, למרות כל התזכורות שלנו.

אבי סייג: כל הזמן יש כאן מעין עצלנות כזאת.

אבי סייג: אנחנו נשמח מאוד אם תאשרו את זה, אבל אנחנו נשמח מאוד אם זה ייכנס לחוק המילואים ולא נצטרך לעמוד פה ולהזכיר כל הזמן לצבא שצריך לחדש את זה.

אבי סייג: פשוט צריך להכניס את זה לחוק המילואים, כמו שעשינו עם הביטוח ויתר הסעיפים.

אבי סייג: נכון להיום כל חיילי המילואים נמצאים באי-כושר עבודה, ואם לא תאשרו את זה כאן רטרואקטיבית, אז גם חייל שקרה לו משהו.

אבי סייג: .. אני מזכיר לכם שזה הפסיק במרץ שנה שעברה, וכתוצאה מזה שלא הייתה כנסת אז יש עוד חודשיים חסד, ואין לנו.

אבי סייג: עכשיו מדברים פה על רטרואקטיבי, אבל למה לעשות את זה?

אבי סייג: למה לא להכניס את זה פעם אחת לחוק המילואים וגמרנו?

בנימין בן-אליעזר: אני חושב שצריך להכניס את הדבר הזה כהוראת קבע.

רס"ן עדי אברהם: צריך לחדד: צריך להפריד בין שאלת הוראת שעה או ההחלטה להאריך את זה כהוראת קבע, לבין מיקום הסעיף.

רס"ן עדי אברהם: המיקום של הסעיף הזה צריך להיות בחוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים, זה המסד הנורמטיבי המתאים, ולא חוק המילואים.

רס"ן עדי אברהם: לגבי השאלה האם מדובר בהחלה רטרואקטיבית, הוראת שעה, הוראת קבע – זה עניין אחר.

רס"ן עדי אברהם: זאת אומרת, גם במסגרת חוק תשלום קצבאות אפשר לקבוע כך או אחרת.

רס"ן עדי אברהם: לא חוק המילואים הוא האכסניה המתאימה לכך.

מירי פרנקל-שור: אני מבקשת להתייחס לסוגיה של הוראת השעה.

מירי פרנקל-שור: כאשר חוקק החוק הזה, לפני 12 שנה, היה חשש – ולכן עוגן הסעיף הזה כהוראת שעה – מתביעות רבות והחרגות של תביעות של חיילי מילואים.

מירי פרנקל-שור: אבל המציאות מראה שהמגמה היא...

מירי פרנקל-שור: אני לא חושבת שמישהו בעצם הוכר על ידי.

מירי פרנקל-שור: ..

מירי פרנקל-שור: בחריג הוכרו?

סרן רינה פיינרמן: ישנם מספר מקרים.

מירי פרנקל-שור: מקרים בודדים.

סרן רינה פיינרמן: אנחנו אמורים להציג את הנתונים בשבוע הבא בוועדת משנה.

מירי פרנקל-שור: אבל זה מקרים בודדים.

מירי פרנקל-שור: השיטפון שהיה צפוי לא הגיע, ואנחנו חושבים שאחרי 12 שנים נכון שהסעיף הזה יהיה הוראת קבע ושלא נצטרך כל פעם לתזכר – זה לא יוזמה של הממשלה, זה בא לאחר תזכורים וישיבות בוועדת משנה של ועדת החוץ והביטחון שניהל חבר הכנסת עמר בר-לב.

מירי פרנקל-שור: אנחנו בהחלט בעמדה לעגן את זה, במקום הוראת שעה לעוד חמש שנים, כהוראת קבע.

בנימין בן-אליעזר: יופי.

בנימין בן-אליעזר: מי בעד?

בנימין בן-אליעזר: הצבעה בעד אישור תיקון מס' 6, כהוראת קבע – פה אחד תיקון מס' 6 כהוראת קבע אושר.

בנימין בן-אליעזר: אושר.

בנימין בן-אליעזר: תודה.

מירי פרנקל-שור: כהוראת קבע, כן?

בנימין בן-אליעזר: כן, כן, נדבר על הוראת קבע.

סרן רינה פיינרמן: חשוב לנו גם לבקש שיחודד שזה יחול באופן רטרואקטיבי ממועד סיום ה...

בנימין בן-אליעזר: בוודאי.

בנימין בן-אליעזר: הסעיף הבא זה חידוש צו המתייחס לחוק המילואים וקובע שלמרות שגיל הפטור משירות המילואים הוא 40, יש לשר הביטחון סמכות להאריך את גיל הפטור במקצועות מסוימים שבהם יש חוסר בכוח אדם.

בנימין בן-אליעזר: הצו הזה פקע ב-31 בדצמבר, ויש בקשה להאריכו עד 15 באוגוסט.

בנימין בן-אליעזר: אני רק אזכיר לכם שחבר הכנסת איתן כבל עסק בסוגיה הזו, והוא ביקש להכשיר צעירים במקצועות אלה כדי שתהיה עתודה.

בנימין בן-אליעזר: בוא נשמע התייחסות של הצבא.

סא"ל אופיר קבילו: אני אופיר, ראש עתכ"מ מילואים באכ"א.

סא"ל אופיר קבילו: אני מתייחס לחידוש מקצוע המת"מ – מפעיל תקשוב מבצעי.

סא"ל אופיר קבילו: לצד התהליך של חידוש ההארכה של המקצוע הזה עד לאוגוסט 2015 והחלה שלו בגיל הפטור, אנחנו מורידים את מקצועות המג"ח.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו מבקשים להחריג את מקצוע המת"מ עד גיל 45.

סא"ל אופיר קבילו: אני רוצה לציין שבהמשך לוועדה קודמת שעסקה בהארכת צו המקצועות, אנחנו התקנו בפקודות שכל מי שחורג מגיל הפטור מביצוע מילואים מקבל תגמול על כך.

סא"ל אופיר קבילו: זה דבר חדש.

סא"ל אופיר קבילו: זה הועלה כהערה של חבר הכנסת כבל, אם אני לא טועה, בעבר, ועדכנו את זה.

סא"ל אופיר קבילו: אני רוצה להתייחס למספר פעולות שאנחנו עושים כדי לצמצם את הפערים ולייצר מקורות בצבא.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו עושים "הכשרות סדיר בראיית מילואים" – לפני שחרורם אנחנו לוקחים חיילים מעולם תוכן דומה ועושים להם הסבה של מספר ימים, ולמעשה נותנים להם מקצוע אחר לשירות המילואים.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו עושים את זה במקצועות קריטיים שיש בהם פערים.

סא"ל אופיר קבילו: עוד אחד מהצעדים הוא החרגת גיל הפטור.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו גם עושים איתור פרופסיונלי:

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו מסתכלים על אנשי מילואים שרכשו מקצוע כזה או אחר באזרחות, רואים את המקצוע, ועושים לו הסבה למקצוע שהוא רכש באזרחות, למשל, מהנדסי בניין לפיקוד העורף, מהנדסים לתקשוב, שמאים ועוד מקצועות כאלה ואחרים.

סא"ל אופיר קבילו: בנוסף, יש כמובן הכשרות במילואים, ובנוסף אנחנו גם בוחנים כל הזמן את נושא התקינה בצבא, בעיקר במקצועות הקריטיים, ובכלל.

סא"ל אופיר קבילו: זה נעשה כדי לראות איפה אפשר לקצץ תקינה ולאייש פחות.

סא"ל אופיר קבילו: בהתייחס למפעיל תקשוב מבצעי, אני רוצה להגיד שהמערך הסדיר בנוי על כך ש-50% ממנו נשים ו-50% גברים.

סא"ל אופיר קבילו: לא שיש עם זה בעיה, להפך – שילוב הנשים הוא חשוב, הוא תורם לאיכות הצבא.

סא"ל אופיר קבילו: העניין הוא שתהליך ההזנה והפער הם בעיקר מול היקף המקורות שאנחנו צריכים בשנה כדי לאייש את המקצוע הזה.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו מדברים על היקף של 860 מקורות כוח אדם שצריכים לאייש את המקצוע, והפער מול מה שמשתחרר זה חצי, כלומר, 50% מזה משתחררים.

סא"ל אופיר קבילו: ולכן, אוטומטית, בזה שאני מאייש את המערך, אני כבר נמצא בפער מול הצרכים שלי.

סא"ל אופיר קבילו: כיום אנחנו מבקשים החרגה של 270 חיילים.

סא"ל אופיר קבילו: אמנם כל חייל חשוב כשלעצמו, אבל אנחנו לא מדברים על היקפים גדולים.

סא"ל אופיר קבילו: המקצוע הזה הוא מאוד חשוב ומורכב, וצריך להזכיר שהצבא צועד קדימה בהיבט של מערכות, כמו הצי"ד למשל, ומדובר בחיילים שמאיישים את המערכים האלה.

סא"ל אופיר קבילו: וכיום לרדת בהיקף כזה של חיילים זה דבר שהוא מאוד משמעותי עבורנו, במיוחד במערכים האלה.

סא"ל אופיר קבילו: כיום אנחנו עומדים על 96% איוש, והפער הוא של 280 חיילים.

סא"ל אופיר קבילו: ולכן אנחנו מייחסים חשיבות רבה בעצם זה שאנחנו מציגים את זה – 280 חיילים זה מאוד משמעותי עבורנו.

סא"ל אופיר קבילו: אני רוצה להתייחס להיבט המקורות.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו מאיישים קודם כול את הגדודים שלנו בייעוד 0 ו-1 במערכים, גם גברים וגם נשים.

סא"ל אופיר קבילו: זאת העדיפות הראשונה לאיוש, הגדודים הלוחמים והמערך המתמרן.

סא"ל אופיר קבילו: ההחרגה של האנשים זה בייעוד 2 עד 5, שזה יותר אוגדות, בצ"פים – הבסיסים שמטפלים בציוד.

סא"ל אופיר קבילו: שם יש חשיבות שנשמר מצבות כוח אדם על 100%, כדי לאפשר את המענה שנותנים בכל מה שקשור לצי"ד ולהיבטים תקשוביים אחרים.

סא"ל אופיר קבילו: אני רוצה לציין שאם לא תהיה לנו החרגה בייעוד העורפי, אנחנו נצטרך להסיט מקורות מייעודים קדמיים יותר – ואנחנו לא רוצים לעשות את זה.

סא"ל אופיר קבילו: חשוב לי להגיד שבפעולות שאנחנו עשינו כדי לקדם את הנושא הזה, אנחנו איחדנו מספר מקצועות תחת המקצוע שנקרא "מפעיל תקשוב מבצעי".

סא"ל אופיר קבילו: איחדנו כמה מקצועות שדומים בהכשרה, כדי לייצר מקורות חדשים.

סא"ל אופיר קבילו: לצד זאת, קבענו הכשרה לפני השחרור.

סא"ל אופיר קבילו: חשוב לי לציין שההחרגה לא מדברת על הגדודים.

סא"ל אופיר קבילו: כלומר, גדוד שעושה תעסוקה, חייל שנמצא בו לא נכלל בהחרגה.

סא"ל אופיר קבילו: במרוצת השנה האחרונה אנחנו ביצענו ל-25 חיילים "סדיר בראיית מילואים".

סא"ל אופיר קבילו: זה המתכונת החדשה, ושנה הבאה אנחנו רואים גידול בהיקף שאנחנו רוצים להכשיר במתכונת הזאת.

סא"ל אופיר קבילו: זאת מתכונת שהיא הרבה יותר טובה – היא חוסכת לנו כסף לעומת מילואים, חוסכת בימ"מים.

סא"ל אופיר קבילו: את ההסבה לחייל אנחנו עושים רק חצי שנה לפני שחרורו.

סא"ל אופיר קבילו: לגבי מילואים, אנחנו עושים הסבות ל-178 חיילים.

סא"ל אופיר קבילו: חשוב לי להדגיש ולעשות הפרדה בין יחידות שעושות הצבות למערכות תקשוביות, לבין חיילים שעושים פרטנית.

סא"ל אופיר קבילו: כי פה זה נוגע למה שחבר הכנסת כבל אמר לגבי הגילאים.

סא"ל אופיר קבילו: חשוב להגיד שברמת יחידה שמבצעת את ההסבה, בסוף, מפקד היחידה מנהל את ההיקף שהוא רוצה; למשל, מג"ד בגדוד קשר, הוא כבר יודע מי האנשים שהוא מזמן.

סא"ל אופיר קבילו: וחוץ מזה, אם אותו אחד רוצה להתנדב להישאר במילואים – ויש הרבה כאלה בקרב בעלי התפקידים האלה, וטוב שכך, כי הניסיון שלהם תורם לנו תרומה משמעותית.

סא"ל אופיר קבילו: ולכן, בהקשר הזה, המפקד הוא זה שיחליט מי יעשה את ההסבה.

סא"ל אופיר קבילו: לגבי האוכלוסייה של החיילים שאנחנו בוחרים לעשות להם הסבות, מדובר על גילאים 37, 38.

סא"ל אופיר קבילו: אני מסכים עם ההערה שבגיל 38, אם הוא לא מוחרג, אז לא צריך הסבה.

סא"ל אופיר קבילו: אבל אם הוא כן מוחרג לגיל 45, אז יש לי אותו לשבע שנים, שזו תקופה ארוכה ומשמעותית למערך המילואים.

סא"ל אופיר קבילו: וכמו שכבר אמרתי, לצד זה אנחנו עשינו גם ממש איתור פרופסיונלי, שזה איתור בעלי מקצועות מהאזרחות ושינוי המקצוע שלהם.

סא"ל אופיר קבילו: לסיכום, לגבי המת"מ בקשתנו מהוועדה היא להאריך את הצו עד אוגוסט 2015 ולהחריג את גיל הפטור במקצועות המת"מ לגיל 45.

סא"ל אופיר קבילו: לגבי צוותי אוויר, כיום כל צוות האוויר, שזה בעיקר הטייסים, לא מוחרגים לגיל 49, אלא למעשה הם בהתנדבות.

סא"ל אופיר קבילו: והתפיסה שלנו היא שאתה לא בונה מערך על התנדבות.

סא"ל אופיר קבילו: נכון ליישר קו עם כל מערך הקצונה של צה"ל שמוחרגים עד גיל 49.

סא"ל אופיר קבילו: אני חושב שזה נכון כלפי האוכלוסייה הזאת, וזאת הבקשה שלנו.

אבי סייג: לא כל המערך מוחרג עד גיל 49.

רס"ן ג'וליה אינדיק: הוא דיבר על כל הקצינים שמוחרגים.

אבי סייג: טוב, זה משהו אחד.

בנימין בן-אליעזר: חברי הוועדה, יש מי שרוצה להתייחס?

מרדכי יוגב: דבר ראשון, אני מבין שאין בעיה של התנדבות.

מרדכי יוגב: דבר שני, מה שרוצים זה דבר מאוד מצומצם.

מרדכי יוגב: רק בזה יש בעיות מבחינת הצבא?

סא"ל אופיר קבילו: לא הבנתי.

מרדכי יוגב: אמרתי שמה שרוצים להחריג פה בצו זה אך ורק מקצועות קשר ואוויר.

מרדכי יוגב: זאת אומרת שבכל היתר אין שום בעיה?

אבי סייג: היתר הוחרגו כבר.

אבי סייג: זה עובד בשיטת הסלאמי.

סא"ל אופיר קבילו: היתר הוחרגו בצו אחר.

מרדכי יוגב: אז זה מה שנותר.

בנימין בן-אליעזר: עוד מישהו?

אבי סייג: אני רוצה להגיד שאנחנו כארגוני המילואים רואים פה כל הזמן נגיסה בחוק המילואים.

אבי סייג: חוק המילואים לא בא לפתור רק את הבעיות של הצבא, הוא בא לפתור גם את הבעיות של חיילי המילואים.

אבי סייג: ואם קבעו את הגיל על 40, אז אנחנו רוצים שיעמדו על 40.

אבי סייג: נכון שקשה לעמוד בגיל הזה, אבל מדובר על חוק שחוקקנו אותו כבר בשנת 2008.

מירי פרנקל-שור: אבי, הגיל הוא דווקא בחוק שירות הביטחון ולא בחוק המילואים.

אבי סייג: אז הוא עוד יותר ותיק.

אבי סייג: חבר הכנסת יוגב, אתם הארכתם הרבה מקצועות, אלה לא המקצועות היחידים שאתם הארכתם.

אבי סייג: מדובר גם על גיל, מדובר גם על משך, מדובר גם על צו המטרות.

אבי סייג: אנחנו נשב פה עוד שבוע-שבועיים על צו המטרות, כי יש בקשה של שר הביטחון.

אבי סייג: ברור לנו שלצבא יש בעיה עם הגיל, אבל אנחנו מבקשים לדעת מתי הצבא...

אבי סייג: אנחנו רוצים שהצבא ייתן תאריך, יגיד "עוד שנתיים אנחנו מסיימים עם זה לגמרי", ולא ייקראו יותר חיילי מילואים מעבר לגיל 40.

אבי סייג: מדובר בעיקר על מקצועות הקשר, לא המקצועות של צוותי האוויר.

אבי סייג: בואו נשחרר את מקצועות הקשר, למה אנחנו צריכים להחזיק אותם כל כך הרבה שנים?

מרדכי יוגב: ראינו דוגמה יפה מאוד בחיל האוויר-קשר, ואני רוצה לחבר את זה לוועדה לשוויון בנטל.

מרדכי יוגב: אני מדבר על דוגמאות יפות מאוד של כניסת חרדים לשני העולמות.

מרדכי יוגב: בחיל האוויר, כפי הנראה, גם הצליחו לייצר להם שירות באופי שנדרש להם – גם ב"נצח", כמפעילי ציוד כבד, וגם בשח"ר, כמקצועני קשר.

מרדכי יוגב: ונדמה לי שאם ניקח את המגמה הזאת לכיוון הזה, נוכל אולי לרדת יותר מהר בגיל ולהציף את המערך הזה.

מרדכי יוגב: ראינו בסיור בתל-נוף שתי דוגמאות מאוד חיוביות – גם את חבורת "נצח", קרי גילאי 21-18 כמפעילי ציוד הנדסי כבד, ששם יש שחרור של זקנים; וגם את שח"ר כמפעילי ציוד קשר, באוטונומיה של מעבדה שהיא רק שלהם.

מרדכי יוגב: ונאמר לנו שם על ידי כולם, שכולם מרוצים.

מרדכי יוגב: אם זאת תהיה המגמה, אז אולי לא נצטרך להאריך את הצו עוד פעם.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו משלבים חיילי טכני בשח"ר, גם במערך המילואים.

סא"ל אופיר קבילו: אנחנו לא מאבדים את המקורות האלה, ואני חושב שזה חשוב מאוד.

סא"ל אופיר קבילו: בנוסף, מול המגמות שקורות בחקיקה ובשטח, באמת צריך להרחיב את היעדים למערך המילואים.

סא"ל אופיר קבילו: אני חייב להתייחס למה שנאמר על ידי מר אבי סייג, שאיתו אנחנו עובדים בשיתוף פעולה ביום-יום, כך שאני יכול להבין מאיפה באות האמירות.

סא"ל אופיר קבילו: מערך התקשוב בצה"ל התעצם בהרבה מאוד מערכות, בטח במערכת הצי"ד, בכל הדרגים.

סא"ל אופיר קבילו: דבר נוסף שקורה שהוא שאנחנו משלבים במערך הזה הרבה מאוד נשים.

סא"ל אופיר קבילו: 50% מהסד"כ הסדיר שלנו זה נשים, שזה טוב.

סא"ל אופיר קבילו: אבל כשהן עוברות למערך המילואים, אז בגיל 28-25 – הורוּת, ואז הן יוצאות לפטור.

סא"ל אופיר קבילו: ברור שאני הייתי רוצה שיהיה לי תכנון מדויק מתי אותן נשים עוזבות את המערך, אבל.

סא"ל אופיר קבילו: ..

סא"ל אופיר קבילו: אני משלב אותן בסדיר ומשלב אותן גם במילואים, גם כי אני רוצה, גם כי אין לי מקורות אחרים למערך, גם כי זה חשוב, וגם כי הן תורמות תרומה משמעותית – אבל אני לא יכול לתכנן על זה כשאני מאבד את האישה שמגיעה להורוּת ויוצאת לפטור.

סא"ל אופיר קבילו: אני לא יודע לתת לזה מקור אחר.

סא"ל אופיר קבילו: לכן אנחנו עושים במקביל את המהלכים שציינתי, כדי לגשר על הפערים.

סא"ל אופיר קבילו: אבל הצרכים מאוד גדולים כל שנה.

עפר שלח: המילואימניקים האלה שהם מעבר לגיל הפטור, הם מתוגמלים באופן ספציפי?

סא"ל אופיר קבילו: כל חייל מילואים שמוחרג, מקבל 100 שקלים ליום.

בנימין בן-אליעזר: זו דרישה של הכנסת.

שמואל לטקו: זה כבל.

מירי פרנקל-שור: אתם יכולים לפרט לגבי מקצועות צוות אוויר?

סא"ל אופיר קבילו: מְכוֹנָן, טייס ונווט.

בנימין בן-אליעזר: מכובדיי, הגיעו אליי פניות רבות של חבר כנסת, ובכללן גם פנייתו של חבר הכנסת איתן כבל, לדחות את ההכרעה בדיון הזה לשבוע הבא.

בנימין בן-אליעזר: לכן את כל מה שקשור לנושא של הקשר אני משאיר להמשך הדיון על ידי חבר הכנסת איתן כבל, שאני מקווה שיהיה בשבוע הבא.

בנימין בן-אליעזר: כרגע אנחנו נצביע רק על בקשת התוספת של צוותי אוויר.

מירי פרנקל-שור: יש גם בקשה נוספת: למחוק את מכונאי טנק מגח ואת התוספת.

מרדכי יוגב: לאור המגמה, אני מבקש שאותם מקצועות שאישרנו.

מרדכי יוגב: .. יש פה המון מקצועות שיתאימו להכשרתם של חרדים ויוכלו לשחרר את הגיל המבוגר של המילואימניקים.

מרדכי יוגב: הרבה מאוד מקצועות שיתאימו לעולם החרדי ואפשר לעשות אותם גם באוטונומיה.

מרדכי יוגב: זה יכול להיות מקור נוסף של כוח אדם.

בנימין בן-אליעזר: אוקיי.

בנימין בן-אליעזר: מי בעד?

עפר שלח: אנחנו מצביעים על צוות אוויר?

בנימין בן-אליעזר: רק על צוות אוויר.

מירי פרנקל-שור: אנחנו מצביעים על מחיקת "מכונאי טנק מגח" ועל הוספת "מכונן, טייס ונווט".

מירי פרנקל-שור: הצבעה בעד חידוש הצו במתכונת חלקית, כהחלטת הוועדה – פה אחד חידוש הצו במתכונת חלקית אושר.

בנימין בן-אליעזר: תודה רבה, הישיבה נעולה.