ועדת החוץ והביטחון, כנסת 18, פרוטוקול מספר , 2011-03-01 11:00

רוני בר-און: בוקר טוב לכולם.

רוני בר-און: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

רוני בר-און: על סדר היום, הצעת החוק לפינוי שדות מוקשים תשע"א - 2011, הכנה לקראת קריאה שניה ושלישית.

רוני בר-און: קריאה ראשונה כבר נתקיימה והצעת החוק עברה במליאה ברוב של 59 בלא מתנגדים ובלא נמנעים והיום אנחנו נשלים את הכנתה לקראת הקריאה השניה והשלישית, מתוך תקוה להביא אותה בפני מליאת הכנסת כבר בשבוע הבא.

רוני בר-און: בהתאם לתקנון הכנסת סעיף 102א'(3)(1)(ד)(1) אני מכריז בזה על ישיבת החוץ והבטחון העוסקת בענין שאנחנו דנים בו.

רוני בר-און: הישיבה לא חסויה אלא אם כן מישהו מגורמי הבטחון יבקש להכיל נושא שיעלה לדיון -שאני לא מצפה לכך- ולהחיל עליו חסיון.

רוני בר-און: עכשיו אחרי שהשלמנו את הפערים הפנימיים, הפרוצדוראליים, אפשר לגשת למהות.

רוני בר-און: היועצת המשפטית, מה למעשה אנחנו צריכים לעשות?

רוני בר-און: האם יש עדיין דברים פתוחים או שאנחנו יכולים לעבור מיד לקריאת הנוסח או לשלב בין השניים?

רוני בר-און: לקרוא את הנוסח ולדון בדברים ככל שהם נותרו פתוחים, אני מקווה שאין כאלה.

מירי פרנקל-שור: הנוסח שחולק הוא פרי עבודה מאד מאומצת של כל הגורמים שיושבים כאן מסביב לשולחן.

מירי פרנקל-שור: רוב הסעיפים והסוגיות נסגרו, נותרו סוגיות קטנות פתוחות.

מירי פרנקל-שור: אני מציעה שנתחיל לקרוא את הנוסח.

רוני בר-און: כן, אני רוצה בענין הזה להודות ולהוסיף שעל פי שיחת טלפון שקיבלתי בחצי שעה האחרונה בענין הלכאורה המהותי האחרון שנותר על סדר היום, שהוא בעצם בין המהות לבין הסגנון ובו הכריע ראש הממשלה כך שגם אבן הנגף הזאת הוסרה מן הדרך; במחלוקת בין האוצר לבין הבטחון ראש הממשלה הכריע אז אני מודה לו על כך גם לצרכי הפרוטוקול, שוב ננסה במליאת הכנסת כדי שהעם ישמע את הקולות ואני חושב שדרכנו סלולה לעשות פה דיון ענייני ומהיר.

רוני בר-און: אני מבקש לא לחזור על דברים שדנו בהם בקריאה הראשונה כי הנטיה פה להחדיר מחלוקת לא תקבל שיתוף פעולה ממני.

רוני בר-און: אנחנו מתחילים איפוא בקריאה, נעצור במקומות בהם תהיינה הערות מהותיות.

רוני בר-און: נדון בהן, נחליט בהן ונמשיך.

רוני בר-און: לא נקרא את זה שוב.

ישראל טרייכמן: פרק א' מטרה ופרשנות.

ישראל טרייכמן: מטרת החוק: מטרתו של חוק זה להבטיח את חייהם ושלומם של בני אדם מפני פגיעתם של מוקשים, על ידי הסדרת הפעילות לפינוי מוקשים שאינם חיוניים לביטחון המדינה, בפרק זמן קצר ככל הניתן.

ישראל טרייכמן: בחוק זה - "אמות מידה בינלאומית לפינוי מוקשים" (international Mine Action (Standards כלים שמאשרת הוועדה לתיאום בין הסוכנויות של ארגון האומות המאוחדות (UN Inter-Agency Coordination Group) מעת לעת; "בעל ענין" ו"נושא משרה" – כהגדרתם בחוק החברות, התשנ"ט-1999.

ישראל טרייכמן: "גן לאומי" ו-"שמורת טבע" – כהגדרתם בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998 (בסעיף זה – חוק גנים לאומיים).

ישראל טרייכמן: "הוועדה המייעצת" – כמשמעותה בסעיף 12; "חברה מפקחת" – כמשמעותה בסעיף 18; "מוקש נגד אדם" – מטען חומר נפץ מרסק הנתון בתוך מיכל הנועד להתפוצץ על ידי מגע אדם או בנוכחותו של אדם;

ניסים זימבר: לגבי ההגדרה אנחנו רוצים הגדרה מקצועית יותר למוקשים.

רוני בר-און: תניח לזה, האם אתה לא יכול לחיות עם הדבר הזה?

רוני בר-און: הנטייה להצטיין ולהציע משהו יותר טוב רק תפתח לנו פה סט של דיונים שאנחנו לא נסיים.

רוני בר-און: רק אם יש משהו שאתם לא יכולים אתו, מהו זה שאתה רוצה?

ניסים זימבר: עתי, האם תוכל לומר כאן את ההגדרה של מוקשים?

ניסים זימבר: אנחנו יכולים לחיות עם זה.

רוני בר-און: מציע לכם לחשוב בדיסציפלינה הבאה וזה יעזור לכם:

רוני בר-און: החוק הזה -שהיכולת לבצע אותו תלויה ברצון טוב לא רק של מדינת ישראל אלא גם של גורמים הומניטאריים, ngo's ובינ-מדינתיים צריך לקבל איזשהו variant, לא של חוק צבאי, לא של manual צבאי ולא של פקודה צבאית אלא של עטיפה יותר הומניטארית.

רוני בר-און: אם הצבא יודע להגיד באיזשהו מקום שזה עולה לו בחיים -מה שלא קיים במקרה הזה- אז אני מוכן לשמוע, כל היתר רק יחדיר פה מבוכה ודיוני סרק.

רוני בר-און: ניסים ההגדרה כרגע עונה גם על נפלים ואילו בהגדרת מוקש לא התכוונו להגדיר נפלים.

רוני בר-און: אני מציע לסלק גם נפלים.

רוני בר-און: ודאי, תחום העבודה הוא בשדה המוקשים.

מירי פרנקל-שור: זה כולל תחמושת שלא התפוצצה.

רוני בר-און: ברור לחלוטין.

רוני בר-און: החוק עוסק בשדות מוקשים, לא באצטדיוני כדורגל ולא בפארקים לאומיים.

ישראל טרייכמן: "המנהל" - מנהל הרשות שמונה לפני סעיף 5; "מפעיל" – כמשמעותו בסעיף 17; "מפרט לאומי" – כמשמעותו בסעיף 4(1); "סעיף תקציב" ו"תחום פעולה" – כהגדרתם בחוק תקציב שנתי.

ישראל טרייכמן: כמשמעותו בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985 "הקרן" – הקרן לפינוי שדות מוקשים כמשמעותה בסעיף 10; "הרמטכ"ל" – ראש המטה הכללי של צבא הגנה לישראל או מי שהוא הסמיך לכך; "הרשות" – הרשות לפינוי שדות מוקשים שהוקמה לפי סעיף 3; "שדה מוקשים" – שטח שיש בו מוקשים נגד אדם, לרבות שטח שיש בו גם מוקשים נגד טנקים או תחמושת שלא התפוצצה, שטח שיש חשד שיש בו מוקשים נגד אדם ולמעט שטח שהרמטכ"ל קבע כי הימצאות מוקשים בו חיונית לבטחון המדינה;

ניסים זימבר: רק מילה אחת שפותרת את כל הבעיות עליהן דיברנו קודם, אחרי "לרבות שטח" לכתוב "כאמור" וזהו.

ניסים זימבר: "שדה מוקשים" – שטח שיש בו מוקשים נגד אדם, לרבות שטח" – כאמור.

רוני בר-און: טוב.

ליאורה עופרי: עמדת הממשלה מיום ראשון האחרון היא, להכניס "שדות מוקשים" גם בהגדרה וההצעה היא לכתוב: "שדה מוקשים: שטח, לרבות שטח בים, שיש בו מוקשים נגד אדם", כל ההמשך יישאר ובסוף להגדיר גם את המים הטריטוריאליים של מדינת ישראל בעומק של עד 100 מטר.

מירי פרנקל-שור: הייתי מודעת לכך שזו היתה החלטת הממשלה, אבל זו הפעם הראשונה שהנוסח הובא אלינו.

מירי פרנקל-שור: אני לא יודעת להחליט לגבי זה ומעוניינת לשמוע גם את אנשי המקצוע.

מירי פרנקל-שור: דיון אצלי לא נערך כי הרגע קיבלנו את ההתייחסות לים.

בצלאל טרייבר: אין דבר כזה שדה מוקשים בים.

רוני בר-און: מאה אחוז.

רוני בר-און: אם אין דבר כזה מה אכפת לך שיהיה כתוב?

רוני בר-און: אז המשרד לאיכות הסביבה ילך מרוצה הביתה, ממשלת ישראל תלך מרוצה הביתה.

ניסים זימבר: מסכים שיהיה כתוב "מוקשים בים" ולא "שדה מוקשים בים".

עתי שלח: האם אני יכול כרגע להתייחס מבחינה מקצועית?

רוני בר-און: מה מפריע לך כאן שלא מטעם איכות הסביבה?

עתי שלח: במקרה הזה כן, ואני אסביר.

עתי שלח: ההגדרה לשדה מוקשים היא, שטח שהניחו בו מוקשים וזו יחידה עצמאית ברישום מוקשים.

עתי שלח: זו נקודה שצריך לקחת אותה בחשבון.

עתי שלח: אמרת ששד"מ, הוא מקום שיש בו מוקשים, שאין בו נפלים.

עתי שלח: אם יש נפלים בתוך שד"מ הרי שאין שום בעיה.

עתי שלח: בים, לכל היותר יש מוקשים שהם בחזקת נפל, הם לא בתוך שדה ולכן, אי אפשר להכיל את זה בתוך מקום שנקרא שדה מוקשים.

עתי שלח: זה לא שדה מוקשים, זו תחמושת שהיא פזורה בים, ולכן אני חושב שאסור להכניס את זה לתוך הדבר הזה כחלק מהצעת החוק או לחלופין לעשות על זה דיון יותר ממוקד.

יעקב ברקאי: בהגדרה, כפי שכתבתם אותה כרגע בחוק, כתוב גם "או תחמושת שלא התפוצצה" וההגדרה יכולה להיות לגבי מוקשים אבל "כל תחמושת שלא התפוצצה" זה יכול להיות שטח מצר"ר או שטח שקצין הנדסה ראשי הגדיר כשטח אחר.

מירי פרנקל-שור: אנחנו כללנו את התחמושת שלא התפוצצה מכיון שעלתה השאלה מה קורה לשדה מוקשים שהוא שדה מעורב שכן מלכתחילה הפרה-למינארי חייב להיות שיש שם מוקשים נגד אדם אבל, היות ואנחנו יודעים שיש מוקשים נגד אדם פלוס משהו אז היינו חייבים להתמקד בשאלה הזו.

מירי פרנקל-שור: זה לא אומר שבמקום שיש נפלים והוא לא שדה מוקשים שיש בו מוקשים נגד אדם הרשות צריכה לטפל בו.

מירי פרנקל-שור: אלה "גדרי המשחק" שאותם קבענו בחוק.

בצלאל טרייבר: הרעיון של ועדת השרים היה, להכיל גם את הנושא הימי.

רוני בר-און: הבנו וקיבלנו את זה ממשרד איכות הסביבה, והוא לא חשוד עלינו שהוא לא מייצג את עמדת ועדת השרים.

רוני בר-און: אני מנסה להבין: שמעתי את הטענה שלך, הרי בסוף היום, מי שקובע את סדרי העבודה ואת הדברים האלה מונח אצלכם.

רוני בר-און: פה יהיה כתוב שאם יגיעו זמנים אוטופיים בהם אפשר יהיה לטפל גם בים אז תטפלו גם בים.

רוני בר-און: הם לא 'בעלי הבית', ברגע שהם הכניסו את זה פנימה, זה נכנס בסעיף המטרות.

רוני בר-און: זה עדיין אצלכם ב manual, בשליטה המוחלטת שלכם.

רוני בר-און: אם נגיע לכך שפינינו את כל מוקשי היבשה ונשארו בקופה עשרה מיליארד שקל אז תלכו לפנות בים.

רוני בר-און: הם שבעים, אתם מרוצים, הכבש שלם ואתה שבע.

רוני בר-און: למה צריך עכשיו להיכנס לנקודה הזו, מעבר לזה שזו החלטת ממשלה בוועדת שרים?

רוני בר-און: אני לא אתן כרגע שהממשלה, אחרי שהיא עזרה לי להעביר את החוק בקריאה הראשונה, תהיה לי לרועץ בקריאה שניה ושלישית בגלל קטטות בתוך הממשלה.

רוני בר-און: אם הקטטה היתה באה ומשנה את רצון החכי"ם אז הייתי נכנס עם הממשלה לקטטה.

רוני בר-און: אין לי ענין לשאוב פנימה לתוך הדיון הזה את הקטטה בין המשרדים לממשלה.

רוני בר-און: אני מציע לכם לקבל את ההגדרה הזאת ואם לא נצביע עליה ונקבל אותה.

בצלאל טרייבר: אני לא סותר את זה, זה לא בא במקום ועדת השרים שקבעה את החלטותיה.

בצלאל טרייבר: אנחנו רק ביקשנו להסב את שימת הלב שמדובר בשדה מוקשים.

רוני בר-און: מאה אחוז.

רוני בר-און: זה דיון לשעתו ברשות ובדרג המקצועי, שיוצג על ידי קהנ"ר וכמובן שלא כל הפורום שכאן ישתתף בענין הזה.

רוני בר-און: לכל היותר, תזמינו מישהו מן המשרד לאיכות הסביבה והוא ממילא מיוצג ברשות.

רוני בר-און: מירי, האם יש בעיה להכניס את זה?

מירי פרנקל-שור: במידה מסויימת כן, מכיוון שאנחנו לא מבינים את ההשלכות.

מירי פרנקל-שור: מדובר פה בפינוי מוקשים בשטח צבאי סגור, יש פה הסדר, כל החוק עוסק מסביב.

רוני בר-און: זה לא יהיה החוק הראשון שיש בו, מה שנקרא "אות מיותרת" ו"אות מתה".

רוני בר-און: מכיוון שזה לא עומד בקנה כעצם תקועה בגרון, לא להם ולא לקהנ"ר, בודאי זה מקל על עמדת המשרד לאיכות הסביבה.

רוני בר-און: אני מציע לאמץ את זה.

בצלאל טרייבר: כל עוד לא מדובר בשדה מעורב אז אין בעיה לאמץ את זה.

מירי פרנקל-שור: זה לא שדה מוקשים, זו מאטריה אחרת לחלוטין.

בצלאל טרייבר: אתם מגדירים את זה, זה חוק.

מירי פרנקל-שור: אנחנו לא יודעים, צריך לשבת ולדון.

מירי פרנקל-שור: אני יכולה לומר לך שיחד עם כל מילה שהכנסנו לחוק ישבנו ולמדנו את ההשלכות.

מירי פרנקל-שור: היו השלכות שמלכתחילה לא נראות לנו על פני השטח, ואני מחפשת אותן.

מירי פרנקל-שור: כרגע לבוא וסתם לשנות?

מירי פרנקל-שור: ! היתה פה עבודה סדורה, במשך הרבה מאד זמן, ואני פונה ואני רצה אחריהם מן היום הראשון שהיתה החלטת הממשלה, ולהכניס דבר כזה ברגע האחרון של הדיון זו לא הדרך.

רוני בר-און: קיבלתי.

רוני בר-און: מציע לחבריי לא להכניס את ההסתייגות של המשרד לאיכות הסביבה.

רוני בר-און: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט ההצעה נתקבלה

ישראל טרייכמן: "תחמושת שלא התפוצצה" – לרבות נפלים ומטעני חבלה; "השר" – שר הבטחון.

ישראל טרייכמן: פרק ב': הרשות לפינוי מוקשים סימן א': תפקידי הרשות הקמת הרשות מוקמת בזה רשות לפינוי מוקשים שתפעל במשרד הבטחון.

ישראל טרייכמן: תפקידי הרשות וסמכויותיה תפקידי הרשות הם: לקבוע מפרט לאומי לפינוי שדות מוקשים, בהתחשב בנהלים הנהוגים בצבא הגנה לישראל, התואם ככל האפשר את אמות המידה הבין-לאומיות לפינוי מוקשים ולעדכנו מעת לעת; מפרט כאמור ועדכוניו יפורסמו בדרך שיורה השר; המפרט יכלול בין היתר את אלה:

מיכאל בן-ארי: אנחנו מבקשים להכניס ברישא לסעיף קטן 1 גם את המלים "בהתאם למחוייבויות הבינלאומיות של ישראל".

מיכאל בן-ארי: וזאת מאחר וישראל חתומה על אמנת ה CCW פרוטוקול 2 בנושא מוקשים ויש לה מחויבויות ספציפיות לעניינים כגון סימון, גידור תיעוד ושאר עניינים שצריכים להיכנס למפרט.

רוני בר-און: שמענו את ההסתייגות הזו, לא ברמה של הסתייגות אלא ברמה של דרישה גם בדיון בקריאה הראשונה.

רוני בר-און: דחינו אותה, צריכים לדעתי לדחות אותה.

רוני בר-און: תודה רבה, נמשיך לקרוא.

ערן יובן: האם אפשר - - -

רוני בר-און: לא, אי אפשר.

רוני בר-און: על כל ענין ידבר מישהו אחד, לא אחרי שהחלטנו, אלא אם אתה אומר עוד דבר אחר.

ערן יובן: אם אפשר לפחות להשאיר את הסוגיה הזאת פתוחה ולהגיע לפשרה.

רוני בר-און: אם תשכנע את היועצת המשפטית.

רוני בר-און: קודם כל כללי דיון, לא מדברים שניים בשם משרד אלא אם אחד מייצג ענין שהשני לא מבין בו.

רוני בר-און: שמענו את ההערה והצבענו.

רוני בר-און: אם תשיג הסכמת היועצת המשפטית אני לא אעשה overruling להחלטה שלה.

מירי פרנקל-שור: עדיין, ההחלטות מתקבלות כאן, אבל החלטת הוועדה עולה לקריאה שניה ושלישית.

מירי פרנקל-שור: וכרגע צריכות להתקבל ההחלטות.

רוני בר-און: בדיוק וההחלטה כרגע היא לא לקבל.

ערן יובן: ואת ממליצה לא לקבל?

ערן יובן: !

מירי פרנקל-שור: אני ממליצה לא לקבל.

ישראל טרייכמן: כללים לאישור מפעילים וחברות מפקחות, בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל;

רוני בר-און: פה אני רוצה לעשות שינוי לשוני.

רוני בר-און: אני מבקש להכניס מילה אחת שתתן לזה נופך קצת יותר טולרנטי: "כללים לבחירה ולאישור מפעילים" או "לאישור ולבחירה", לא משנה המיקום של הנוסח.

רוני בר-און: וזאת למרות שאני חושב ש"אישור" כולל גם את המילה "בחירה".

מירי פרנקל-שור: הנושא עלה לפני וכדאי להבין מה המשמעות.

מירי פרנקל-שור: כרגע אנחנו מדברים על המפרט הלאומי ואנחנו קובעים מהם הכללים לאישור מפעילים וחברות מפקחות.

מירי פרנקל-שור: סברנו שאישור חברת מפעילים וחברות מפקחות צריך להיות בהתאם לנהלים שקבועים במשרד הבטחןו, להיכנס - - -

רוני בר-און: קיבלתי.

רוני בר-און: תודה.

רוני בר-און: מוריד הערה.

ישראל טרייכמן: כללים בנוגע לבטוח המפעילים והחברות המפקחות מפני פגיעות הקשורות לפינוי מוקשים ולבטוח אחריות מקצועית של המפעילים כלפי צד שלישי; כללים להסדרת פעילותם של מפעילים ושל חברות מפקחות, ובכלל זה – לתכנון ולביצוע פינוי שדות מוקשים, בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל; לתיעוד פינוי שדה המוקשים, החל משלב התכנון ועד מתן אישור החברה המפקחת כי השטח פנוי ממוקשים; לביצוע הרחבה בתוואי הגדר באישור החברה המפקחת, וכן כללים לדיווח, בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל;

בצלאל טרייבר: מבקש להוסיף, במקום סעיף 5 שמופיע יותר מאוחר, לכתוב בסעיף הזה "ביצוע הרחבה בתוואי הגדר, תיקוני גדר, תיקוני שילוט בשדות מוקשים וכן כללים לדיווח" ובזה לייתר את סעיף 5 שנמצא בהמשך.

מירי פרנקל-שור: לא.

מירי פרנקל-שור: זה בדיוק הענין, אנחנו מדברים כרגע על כללים להסדרת פעילותם של מפעילים ושל חברות מפקחות.

מירי פרנקל-שור: מדובר כאן על הרחבה של תוואי הגדר כאשר חברה מפעילה צריכה לשנות משהו בתוואי הגדר, לצורך העבודה שלה וזה בדיוק הענין, אנחנו צריכים לקבוע, כאשר שטח עובר מקצין הנדסה, מן המפקד הצבאי ועובר לרשות, ונכנסות החברה המפקחת והחברה המפעילה, האם האחריות לגידור ולסימון צריכה להיות על החברה המפקחת?

מירי פרנקל-שור: אנחנו סברנו שלא.

מירי פרנקל-שור: לא על המפעיל ולא על החברה המפקחת.

מירי פרנקל-שור: אנחנו סבורים שהרשות היא לא מעין דואר, היא אחראית על קבלת השדה והיא חייבת לדאוג שהשטח יהיה מגודר והשטח יהיה מסומן כדי לווודא שאף אחד לא ייכנס לשם.

מירי פרנקל-שור: זו לא אחריות החברה הפרטית שמפנה.

בצלאל טרייבר: מסכים שהיא תהיה אחראית לוודא שהשטח מגודר ומסומן, ואני מקווה שאנחנו לא מתכוונים לבנות כלי ניהול בשטח של שדות מוקשים, שזה יחייב גופי פיקוח וגופי בקרה, אני מקווה שלא זאת הכוונה אלא שאנחנו ממנים גם חברת ביצוע וגם חברת פיקוח.

מירי פרנקל-שור: כן אבל על מי האחריות לשטח?

מירי פרנקל-שור: ראה, זו שאלה עקרונית.

מירי פרנקל-שור: על מי האחריות על השטח, כאשר אתם מקבלים את השטח מקצין הנדסה?

בצלאל טרייבר: האחריות היא עלינו אבל את הביצוע עצמו יעשו החברות.

בצלאל טרייבר: כתבתם בסעיף 5 שהביצוע הוא על הרשות.

מירי פרנקל-שור: לכן זה בדיוק מה שכתוב כאן.

מירי פרנקל-שור: סעיף 5 הוא חלק מתפקידי הרשות ולכן הסעיף הזה בא להבהיר שאתם אחראים ולכן, אם אתם רוצים שמישהו אחר יעשה - - -

רוני בר-און: קראתי עכשיו ארבע פעמים את סעיף 3 וארבע פעמים את סעיף 5 ומה שאומרת היועצת המשפטית הוא פשוט וברור כמו כדור בדולח: אתה אחראי באמצעות מי שמבצע את זה.

בצלאל טרייבר: אם במקום המילה "לבצע" בסעיף 5 יהיה כתוב "לוודא" - אני מסכים.

איתן כבל: היא הדגישה את זה בפירוש כי זה אחד הנושאים שתמיד בסוף, כשיש אירוע, מסתכלים לאחור איפה אנחנו, מה שאני מנסה לומר שצריך שיובהר ויוגדר מי האחראי.

איתן כבל: אם לא אז אחר כך תעביר את האחריות, צריך שהאחריות על הגידור תהיה ברורה.

איתן כבל: אני לא חושב שכאן התכוונו שהיא תגיד לך מי.

בצלאל טרייבר: אדוני חבר הכנסת, המשמעות היא שאותה רשות צריך שתהיה לה זרוע שתסע לשדה המוקשים ותראה שיש גדר ותראה שיש שילוט ושתבצע את זה באחריות ישירה שלה, זה מה שאתה אומר, בשביל זה מינינו בתוך החוק שני גופים, גוף שמבצע פינוי וגוף שמפקח עליו, כדי שהם יוודאו את הדבר הזה, הרי בשביל מה בנינו את המערכות האלו?

בצלאל טרייבר: !

רוני בר-און: מר טרייבר, זה הנוסח וזה נוסח טוב, זה נוסח נכון וזה מקיף את שני העניינים.

רוני בר-און: זה מקיף את הmanual וזה מקיף את הסמכויות שלך כאחראי לביצוע, להורות למפעיל לבצע את זה, אין על זה ויכוח, אין על זה ויכוח.

רוני בר-און: אנחנו משאירים את 3 ו 5 כפי שהם.

רוני בר-און: נקרא את 5 בהמשך.

רוני בר-און: אני עוצר פה לרגע.

רוני בר-און: להערתך מירי, אני לוקח על עצמי את האחריות לזה שאנחנו חוזרים לדרישה של המשרד לאיכות הסביבה.

רוני בר-און: אני מבין שזאת הדרישה היחידה של המשרד, פרט לרשות לגנים לאומיים.

רוני בר-און: אני חוזר לדרישה שלה, למיקוש בים.

רוני בר-און: אנחנו ניתן לכם נוסח שיניח את דעתכם כי אנחנו לא רוצים שתהיה הסתייגות מאף משרד ממשלתי.

מירי פרנקל-שור: אם בכל זאת, לצורך פרוצדורה, אם יש סעיפים נוספים שאנחנו צריכים לראות ולהתאים יחד עם קצין הנדסה או יחד עם הרשות ואנחנו נכניס את זה - - -

רוני בר-און: אנחנו באינסטינקט כרגע נעתרים לבקשתכם.

רוני בר-און: אם זה משפיע במקומות אחרים אז נצטרך לעשות שינויים ואז זה על דעת כולם.

מירי פרנקל-שור: זה יבוא דרך הסתייגות ואנחנו נקבל את ההסתייגות במליאה.

רוני בר-און: הוועדה תראה את ההסתייגות ונתמוך בהסתייגות.

רוני בר-און: זה ייעשה כדי שגם המשרד לאיכות הסביבה יצטרף למהלך הזה.

רוני בר-און: נדמה לי שאחר הדברים המהותיים היותר גדולים בסוף היום, למהלך הזה של פינוי שדות מוקשים, יהיה המשרד לאיכות הסביבה, לכן יש לנו אינטרס מובנה ללכת עם הדבר הזה לשביעות רצונכם.

רוני בר-און: יש פה שתי בעיות: האחת שאנחנו לא בטוחים והשניה שהתעוררתם קצת מאוחר, תרשמו לכם את זה בתור הערה, אי אפשר לבוא עם דבר כזה בקריאה שלישית.

רוני בר-און: הלאה.

ישראל טרייכמן: כללים לסימון וגידור שדות מוקשים בעת פינוים, כדי להבטיח באופן מירבי את שלום הציבור, בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל ולפקח על ביצוע פעולות אלו; כללים לתיעוד שדות המוקשים שפונו לפי הוראות חוק זה, בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל; כללים לגיבוש הצעה לתכנית רב-שנתית ולתכניות שנתיות לפינוי שדות מוקשים, לרבות כללים לעניין סדרי עבודה לביצוע התכניות, סדר הפינוי ולוח זמנים לפינוי; כללים לפינוי שדות מוקשים בשמורות טבע וגנים לאומיים, בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל; כללים לפינוי תחמושת שלא התפוצצה בשדות המוקשים בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל; כללים לפיקוח על עבודת המפעילים והחברות המפקחות בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל, לרבות פיקוח עליון כפי שיקבע השר; להתקשר עם מפעילים וחברות מפקחות; לפקח על עבודת המפעילים והחברות המפקחות; לתאם את פעילות המפעילים מול צה"ל ורשויות המדינה הנוגעות בדבר.

ישראל טרייכמן: לבצע ביקורות, סיורים, תיקוני גדר, תיקוני שילוט בשדות המוקשים שניתן בהם תעודת היתר לפי סעיף 22, בהתאם להנחיה מקצועית של קצין הנדסה ראשי בצה"ל; לקדם, לתכנן ולקיים פעילות הסברה לציבור לשם הגברת המודעות להתנהלות בטיחותית ולצמצום סיכונים, בייחוד לאוכלוסיה המתגוררת באזורים הסמוכים לשדות מוקשים, וכן לייעץ למערכת החינוך לגבי פעילויות הסברה כאמור במוסדות החינוך.

רוני בר-און: לגבי סעיף קטן 1(ט) אני מבקש להוסיף סעיף (י) "לקבוע כללים להכרזה על השטח כפנוי ממוקשים באופן שמשיגים דרגת בטיחות מירבית לאזרחים".

רוני בר-און: זה בדיוק מה שנותן את אותו נופך שעליו דיברתי, שהוא לא איזשהו פקודה צבאית או הוראת בקר.

רוני בר-און: יהיה צורך להסביר לגורם מממן, שבאים אליו כדי לקבל כסף בסכום שהוא הרבה יותר גדול ממה שהמדינה משלמת ולשם כך החוק הזה הוא לא חוק צבאי אלא חוק הומניטרי ואני צריך את זה בפתיח כסעיף עצמאי ולא מוחבא.

רוני בר-און: חוזר שוב על העצה שנתתי:

רוני בר-און: אם אתה אומר שטיפלת בזה, אם אתה אומר שהערך שאתה מנסה להשיג יושג, והטיפול באחריות הפלילית לא נפגע כתוצאה מן האמירה הזאת, אז אני מציע שנשים אותה בקידמת הבמה כדי שכשי

רוני בר-און: בחנו את החוק שלנו בשאלות של המימון יראו שאנחנו הולכים בתלם שהלכו המתקדמות במדינות העולם שקיבלו מימון ושעשו את הדבר הזה.

מירי פרנקל-שור: הנושא הובא לפתחי, ואי אפשר להתעלם מכך שהוא מתקשר לפטור מאחריות פלילית והפטור מאחריות פלילית הוא ב"ליבה" של החוק לכן אני הצעתי לְעֲבּוֹת את סעיף המטרה של החוק ואמרתי: בואו נלך ונעבה שם כיוון שהנשיאה באחריות פלילית "נתפרה" בצורה כל כך עדינה ואני לא רוצה לגעת בה.

רוני בר-און: אני אומר שוב, אם האנשים יצטרכו ללכת מטעם הגורמים, ה ngo's לחזר על הפתחים ולהביא את הכסף שבסוף היום הוא זה שיפנה את המוקשים ולא מספר מליונים שיתן משרד האוצר או משרד הבטחון, אז אנחנו צריכים סוג של אריזה כזאת כדי למכור את הסחורה שלנו, מה שנקרא אריזה יותר רכה, הומניטארית.

מירי פרנקל-שור: בסעיף הראשון של החוק, בתפיסה, במטרה, בייעוד אנחנו יכולים לעגן את זה בסעיף המטרה ונגיע להסכמה, נעבה את סעיף המטרה.

מירי פרנקל-שור: לא נכון לפתוח את הסעיף הזה בהטלת אחריות כיוון שלדעתי יש בכך השלכה על הסעיף של הפטור מאחריות פלילית.

מירי פרנקל-שור: בסופו של דבר אנחנו נכניס את זה והמפקד הצבאי לא יפתח את השטח.

מירי פרנקל-שור: יהיה כסף, יהיה פינוי.

מירי פרנקל-שור: בתשובה לשאלת יושב הראש, אני מציעה לעבות את סעיף המטרה, לא נכנסת כרגע לניסוח, להגיד שזאת התפיסה של החוק, לתת לפן ההומניטארי הרבה יותר מקום.

מירי פרנקל-שור: אנחנו יכולים לקבל החלטה.

דובי דקל: מטרת החוק המקורית היתה, לשמור על האזרחים, על שלום הצבור, באמצעות פינוי הומניטרי, לא באמצעות פינוי צבאי.

דובי דקל: בסעיף 4 מופיעה המילה "צה"ל" אחת עשרה פעמים.

דובי דקל: כל הכבוד לצה"ל אבל צה"ל יודע לעשות פינוי מוקשים צבאי ואילו אנחנו רוצים שהחוק הזה יהיה חוק פינוי מוקשים אזרחי.

מירי פרנקל-שור: אמרתי לך, זה רק ענין של נוסח.

רוני בר-און: עם כל הכבוד, באמת בסוף היום, הגורם המקצועי המוסמך מבחינתי ומבחינת החברים, כשאנחנו יושבים לחוקק פה, הוא צה"ל.

רוני בר-און: ואם אתה לא מתרשם עם מה שאני אומר, תסתכל, אנחנו עדין יושבים בועדת חוץ ובטחון.

רוני בר-און: אז גם אם לטעמך או לטעמו של מישהו אחר, מנו פה יותר מדי פעמים את צה"ל בחוק אז אין מה לעשות, אולי אפשר להוריד מספר פעמים אבל בסוף היום אנחנו באמת מנסים להגיע לאיזשהו שביל אמצע ואני מציע לכל אחד מאלה שיושבים סביב השולחן, גם אם באמת כולם מאד רוצים את החוק ברמת ההצהרה, אז לא למשוך את השמיכה קצת יותר מדי לכיוון שלכם כי בסוף היום אנחנו צריכים להוציא מוצר שלם.

רוני בר-און: איך אנחנו משרתים את ההגדרה של מה שהעלה דיאן ושל מה שאני ניסיתי לנסח, לעבות את ה"אפיל" או את ה"אספרה" ההומניטארי של החוק.

מירי פרנקל-שור: אנחנו ננסה לטעת במטרת החוק ובבהירות החוק את המוזיקה המתאימה לסעיף ואני גם אמרתי, ואני אומרת גם לדיאן שאנחנו ננסח ולקצין הנדסה ראשי נתן סעיף אחד שהסעיפים האלה יהיו בהנחית קצין הנדסה ראשי וכל הסעיפים יקבלו נופך אחר וצה"ל לא יוזכר כל כך הרבה פעמים.

דובי דקל: זו לא הבעיה.

דובי דקל: הבעיה היא, שלב לבו של החוק הוא איך אנחנו מבטיחים בטחון.

דובי דקל: הרי מה ההבדל בין פינוי הומניטרי לפינוי צבאי?

דובי דקל: בפינוי צבאי יכול להיות שישארו מוקשים בשטח וזה לא יפגע בטנקים שצריכים לעבור שם.

רוני בר-און: אבל זה לא פינוי צבאי.

דובי דקל: כשקוראים את החוק זה נראה כמו פינוי צבאי, לב לבו של החוק הוא איך מכריזים על השטח כפנוי, לפי איזה קריטריונים ואת זה הרשות צריכה להגדיר, החוק לא מגדיר את זה אבל החוק מבקש מהרשות להגדיר מתי אפשר להכריז על שטח כנקי, באיזו רמה, באיזו דרגה של וודאות שלא נותרו בו מוקשים, זה ההבדל בסופו של דבר.

רוני בר-און: אבל אנחנו נדון בזה בהמשך.

רוני בר-און: הדיון הזה יתקיים גם בישיבה של הקריאה הראשונה ונדון בזה בהמשך, כשנגע במפרט של התנהלות התהליך של מי מכריז ומי משחרר אנחנו נדון בדברים האלה.

דובי דקל: אז בשום מקום לא מוגדר באיזו דרגת וודאות השטח נקי ממוקשים וזה לב לבו של פינוי הומניטרי, זאת ההגדרה של פינוי מוקשים הומניטרי ולכן זה חסר.

דובי דקל: זה לא יכול להיות במטרה.

מירי פרנקל-שור: בסופו של דבר המפקד הצבאי יסיר את הגדר וכתבנו מי יסיר את הגדר, לא השארנו את זה, מי יסיר את הגדר פיזית, שלא יהיה וויכוח בין הרשות לבין הצבא והשטח יהיה פתוח לכולא עלמא, מה עוד ניתן לעשות?

דובי דקל: צריך להבטיח שהשטח נקי ממוקשים.

רוני בר-און: אבל עצם התוצאה של הכרזת השטח כפתוח על ידי המפקד הצבאי, בהינתן שהעבודה מתבצעת לפי הפרמטרים שנקבעו בחוק הזה, עצם הסרת הגדר הופכת את המקום הזה לפתוח ברמה האזרחית ולא רק ברמה הצבאית.

רוני בר-און: אתה צודק שיש הבדל ברמות אבל ההתנהלות על פי החוק הזה מעצם טיבה ומעצם טבעה מנחה את המפקד לפתוח את זה תחת הכְּסוּת של מה שאתה אמרת ולא של פינוי מוקשים צבאי.

מירי פרנקל-שור: בסעיף 23 ג' כתבנו סעיף קטן, "לאחר ביטול צו הסגירה כאמור בסעיף (ב) המפקד הצבאי" אנחנו הטלנו אחריות ספציפית "על המפקד הצבאי או מי מטעמו להסיר את הגדר סביב השטח".

מירי פרנקל-שור: המשמעות של הסרת הגדר פיזית היא שניתן להסתובב שם באופן חופשי.

רוני בר-און: מה היתה ההצעה של משרד הבטחון?

רוני בר-און: האם היא לא נראית לָך?

מירי פרנקל-שור: אנחנו חושבים על זה, ההצעה של משרד הבטחון היתה פשוט, להוסיף את מה שאמרת למטרה.

מירי פרנקל-שור: אנחנו נשתדל לעשות את זה יותר מליצי.

רוני בר-און: מציע לְךָ להסתפק בזה שזה יהיה במטרת החוק, למה אתה מתעקש שזה יהיה בכללי?

דובי דקל: כי שוב, באופרציה זה שונה.

דובי דקל: זה צריך להיות חוק מוקשים הומניטרי וזה הדבר היחיד שחסר.

דובי דקל: נכנסו פה הרבה סעיפים של גידור ותיעוד והמון פיצ'יפקעס נכנסו אבל לב לבו של החוק, ענין של הכרזה על שטח כפנוי ממוקשים, זה ההבדל.

רוני בר-און: אין לנו ברירה, לגבי הנושא הפלילי, התוצאות של ההתנהלות בשדה הפלילי הן מאד מורכבות, הן כמובן לא כל כך מעניינות חלק ניכר מהשולחן הזה אבל, היועצת המשפטית אחראית על הדבר הזה ולהכניס עכשיו את ההצעה שאתם הצעתם להגדרת הכללים מהווה פתיחת קופסה שהיא עמלה במשך זמן ניכר לסגור אותה.

רוני בר-און: אנחנו נוסיף את רעיון הפינוי ההומניטרי אם זה עוד לא ברור דיו, ולפי דעתי הוא ברור דיו אבל, על דרך משמרת שבמשמרת, כדי להפיס את דעתך, בסעיף של מטרת החוק.

רוני בר-און: היועצת, האם את יכולה לומר מה אפשר לעשות בענין הזה?

מירי פרנקל-שור: במטרת החוק, כרגע לא.

רוני בר-און: מתי?

רוני בר-און: ואז נצטרך להצביע על זה שוב.

מירי פרנקל-שור: לא.

מירי פרנקל-שור: אתה תסמיך אותנו.

עתי שלח: אדוני יושב הראש, אני רוצה רגע להניח את דעתכם, גם את זו של דיאן.

עתי שלח: הקריטריונים של צה"ל בהגדרת שטח פנוי הם הרבה יותר מחמירים מהקריטריונים שנהוגים בעולם בהתייחס לפינוי הומניטארי.

עתי שלח: בפינוי הומניטארי בעולם מדברים על 90%, 85% ולא מבטיחים 100% פינוי -מה שצה"ל, כקריטריון מחמיר, הולך אליו, ולכן אני חושב שאנחנו קצת שוגים פה כשאנחנו מדברים על ה"אפיל" ההומניטארי.

עתי שלח: אני חושב שדווקא הקריטריונים הצהלי"ם הם הרבה יותר מחמירים בהקשר של פינוי שטח ובטחון האזרחים.

רוני בר-און: אני חושב שהדיון הזה, גם אם הזכרון שלי לא הולך רחוק מספיק, זה סוג של דיון שניהלנו אותו גם בישיבה הקודמת ונדמה לי שהגענו בענין הזה לעמק השווה.

רוני בר-און: אני מקבל את ההודעה של הנציג של קצין ההנדסה הראשי, השכל תופס שהצבא מקפיד בענין הזה בוודאי יותר מאשר מפעילים אזרחיים ועדיין אני חושב שמה שאתה אמרת, דיאן, ראוי להתנוסס בכותרת לחוק ואם רצינו לשחק אתו בכללים אנחנו מעלים אותו עוד יותר לקדמת הבמה, במטרת החוק, ובזה אני מסיים את הענין הזה.

רוני בר-און: מציע לחבריי כשאנחנו רושמים לפנינו את הבקשה - - -

דובי דקל: לפרוטוקול - אני מקבל את דברי יושב הראש, רק לתקן לפרוטוקול: פינוי הומניטרי הוא 99.7% ודאות שלא נותרו מוקשים בשטח, זה לא 80% ועוד, אם זה היה כל כך טוב אז העבודה שנעשתה עד היום -ואני לא מאשים אף אחד אבל אתמול רק נהרג ילד בנגב מתחמושת שלא התפוצצה.

דובי דקל: קורה שוב ושוב.

רוני בר-און: דיאן, אמרת לפרוטוקול ואמרת די וזה בסדר.

רוני בר-און: אנחנו אפילו נשקול, אפילו אני אומר, נסמיך, אני מציע לחבריי ברגע זה להסמיך את המחלקה המשפטית בנקודה הזאת לעבות את סעיף מטרת החוק, בלי צורך להביא את זה לדיון לפנינו, אם יש מקום, ואני אציע אפילו לשקול, ועל זה גם נתייעץ בינינו, גם החכי"ם וגם היועצים המשפטיים אולי אפילו להכניס את המילה באיזשהו הקשר גם לשם החוק, שיהיה הומניטרי כזה, שכל אחד ידע מאיזה מקום אנחנו נכנסים.

רוני בר-און: לעבור הלאה.

רוני בר-און: ולָך אני אומר שאני לא נותן לך זכות דיבור כי כשאני מסכם ומציע לחבריי זו הצבעה ובהצבעה בעלי מקצוע לא מדברים יותר.

ישראל טרייכמן: סימן ב': מנהל הרשות מינוי המנהל 5. (א) השר ימנה את מנהל הרשות; הודעה על מינוי המנהל תפורסם ברשומות.

ישראל טרייכמן: (ב) תקופת כהונתו של המנהל תהיה חמש שנים, ורשאי השר לשוב ולמנותו לתקופות נוספות.

ישראל טרייכמן: (ג) מנהל הרשות יהיה עובד המדינה.

מירי פרנקל-שור: הם עובדי משרד הבטחון.

מירי פרנקל-שור: הנוסח אומר את זה, לא יעלה על הדעת שהם לא עובדי מדינה ההיפך, חייב שהם יהיו עובדי מדינה, חייב שיחול עליהם הדין המשמעתי.

רוני בר-און: נגיע לזה.

רוני בר-און: זה כתוב במפורש.

מירי פרנקל-שור: אנחנו הבנו שאלה עובדי משרד הבטחון.

מירי פרנקל-שור: אם יש על זה הסגה הועדה תקבל החלטה.

רוני בר-און: האם אתה מכיר רשות סטטוטורית שהעובדים שלה אינם עובדי מדינה?

מירי פרנקל-שור: זה אגף ברשות.

יעקב ברקאי: בתאגידים סטטוטוריים יש אבל הרשות היא לא חלק מן המשרד.

רוני בר-און: הלאה.

ישראל טרייכמן: כשירות המנהל 6.

ישראל טרייכמן: כשיר לכהן כמנהל מי שמתקיימים בו אלה: (1) הוא אזרח ישראלי ותושב ישראל; (2) הוא בעל תואר אקדמי מוכר מאת מוסד להשכלה גבוהה שהוכר לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958 (3) הוא בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות בתפקיד ניהולי בכיר במערכת הביטחון או בשירות הציבורי או בתאגיד בעל היקף עסקים משמעותי.

ניסים זימבר: בהמשך להערה של ג'קי, היה כאן סעיף בקריאה הראשונה שכתוב בו שהרשות תפעל תחת משרד הבטחון ומשום מה זה נמחק.

מירי פרנקל שור: זה לא נמחק.

מירי פרנקל שור: זה בסעיף 3.

מירי פרנקל שור: היא יכולה לפעול במשרד הבטחון ועובדיה לא חייבים להיות עובדי מדינה.

מירי פרנקל שור: אם יש הבנה לגבי כולם אני מציעה לקבל החלטה בהירה וברורה שהחוק יאמר שעובדי הרשות הם עובדי משרד הבטחון ואני חושבת שזה גם חשוב.

רוני בר-און: בסדר גמור.

רוני בר-און: זה מוסף על דעת חבריי.

ישראל טרייכמן: סמכויות המנהל: 7.

ישראל טרייכמן: (א) המנהל יהיה אחראי לניהול הרשות ולביצוע תפקידיה כאמור בחוק זה.

ישראל טרייכמן: (ב) לצורך ביצוע הוראות חוק זה מורשה המנהל, יחד עם חשב משרד הביטחון, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור בסעיפים 4 ו-5 לחוק נכסי המדינה התשי"א - 1951, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.

ישראל טרייכמן: (ג) המנהל יאשר את הוצאות הרשות.

ישראל טרייכמן: פקיעת כהונת המנהל 8.

ישראל טרייכמן: כהונתו של המנהל תפקע באחת מאלה: הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; נבצר ממנו, דרך קבע או לתקופה העולה על שישה חודשים, למלא את תפקידו; הוא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי לכהן כמנהל הרשות; השר, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ונציב שירות המדינה, קבע כי הוא אינו ממלא את תפקידו כראוי.

ישראל טרייכמן: סימן ג': מימון תקציב הרשות 9.

ישראל טרייכמן: פעילות הרשות תמומן מתקציב המדינה; התקציב השנתי של הרשות ייקבע בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציב, כפי שייקבע בחוק התקציב השנתי.

ישראל טרייכמן: - - -

רוני בר-און: לא, פה אנחנו חוזרים לסעיף של הקריאה הראשונה.

רוני בר-און: היתה על זה מחלוקת וכפי שהודעתי, ראש הממשלה הכריע בזה, אני שב ומודה לו על זה ופה יופיע הסעיף שלא יפחת מ 27 מליון ₪ בשנה.

רוני בר-און: זה יופיע.

רוני בר-און: להכניס את זה.

רוני בר-און: סעיף תקציבי נפרד כפי שהיה בקריאה הראשונה.

רוני בר-און: אני לא מדבר על ועדת השרים אני מדבר על הכרעת ראש הממשלה מהבוקר.

יעקב ברקאי: לא מדובר על כך.

רוני בר-און: מה אכפת לך?

רוני בר-און: סוכם שזה 27.

רוני בר-און: לפי דעתי אתה כאיש אוצר רוצה שזה יהיה בסעיף נפרד שלא ייכלל בכל ענייני המשרד האוצר.

רוני בר-און: המלחמה שלך הוכרעה.

רוני בר-און: קיבלתי את העידכון לפני חצי שעה, זה התקבל בשעה האחרונה לפני הדיון.

רוני בר-און: ואתה יודע בדיוק כמוני כי באותה שיחת טלפון בה דווח לך דווח גם לי.

רוני בר-און: אני לוקח את זה as is ואם משרד האוצר, אחרי הכרעת ראש הממשלה רוצה להגיש הסתייגויות.

יעקב ברקאי: אני מציע שזה ישאר בתחום נפרד, שיינתן שיהוי לממשלה, ואפשר לעשות את זה מבחינת ההכנה לקריאה שניה ושלישית, שיינתן שיהוי לממשלה עד יום ראשון שנביא הצעת ממשלה ליום ראשון.

רוני בר-און: התשובה היא לא.

רוני בר-און: לגבי הצעת החלטה של הממשלה, אתה יודע כמוני כמה הצעות החלטה קיבלנו והן לא בוצעו, אני לא רוצה להיכנס לענין הזה לכן, לא מפריע שזה יהיה תחום פעולה נפרד בסעיף תקציבי מבחינת משרד הבטחון, האם נכון?

מירי פרנקל-שור: נכתוב שזה 27 מליון שקלים וזה יופיע בחקיקה.

מירי פרנקל-שור: השאלה היא באיזה תחום פעולה זה יופיע?

מירי פרנקל-שור: יש הצעה של משרד הבטחון שאנחנו נכתוב שזה מחוץ לתקציב הבטחון ויש הצעה ששר האוצר יקבע, בהסכמת שר הבטחון.

מירי פרנקל-שור: אתמול בשיחה שקיימתי עם ג'קי עלה הרעיון שהסעיף יהיה מעוגן בסעיף תקציב 54, שזה סעיף תקציב רשויות שונות.

יעקב ברקאי: בחוק יסוד משק המדינה, הממשלה מוסמכת לקבוע באיזה סעיפים תקציביים היא תשים את הכסף שלה, יש חוק יסוד בענין.

מירי פרנקל-שור: מה שחשוב למערכת הבטחון - - -

יעקב ברקאי: אני לא חושב שנכון בחקיקה.

רוני בר-און: אני מבקש לא לשבת פה, בפורום הפתוח הזה ולהתחיל לערער על החלטות ראש הממשלה.

רוני בר-און: שמעתי אותך אתמול ושלשום, גם אני לא ידעתי את החלטת ראש הממשלה.

רוני בר-און: ראש הממשלה החליט ומבחינתי -וודאי מבחינת הועדה- החלטה שאנחנו מכבדים ומודים עליה, היא מקלה עלינו, היא מבטיחה את הרעיון של החוק הזה ואני מבקש כרגע להתייחס רק לענין הסעיף התקציבי.

רוני בר-און: אם אתם מתחילים עכשיו להתקוטט על השאלה איזה תחום פעולה נפרד בסעיף תקציב זה רק מעודד אותי לחשוב שאנחנו צריכים לשים סעיף תקציבי נפרד.

רוני בר-און: אני מציע עכשיו לסגור את זה.

יעקב ברקאי: עם כל הכבוד למשרד הבטחון, הנוסח שאושר, לא צריך לכתוב בחקיקה באיזה סעיף.

רוני בר-און: היו שתי לקונות והן לא לקונות כי זה מצב שאפשר אחר כך לערבב אותו.

רוני בר-און: ולכן הלכתי למהלך שאמנם לא כל כך אהבתי אותו אבל, מכיוון שהסברתי לך, זה לא חוק רגיל, זה חוק הומניטרי, וה 27 מליון האלה יביאו מאות מליונים, הרי עם 27 מליון אי אפשר לפנות אפילו נוקב של מוקש.

רוני בר-און: אתם לא הייתם בישיבה הקודמת אז אני אסביר.

רוני בר-און: כדי להביא את זה מארגונים לא מדינתיים ומארגונים מדינתיים, בין מדינתיים, גם מן האו"ם, אנחנו צריכים לייצר פה מצב שהמדינה שמה את ה starter להקמת הרשות, 27 מליון האלה זה סעיף בשביל להפעיל את הרשות ואת כל הגורמים המקצועיים.

רוני בר-און: גם לפנות מוקשים.

רוני בר-און: ואני באמת, בחריגה מתפיסת העולם שלי, אמרתי שיהיה סעיף תקציבי נפרד וההתחייבות התקציבית תופיע בחוק הספציפי הזה כדי שאי אפשר יהיה לשנות.

רוני בר-און: "הסכום לא יפחת מ".

רוני בר-און: אם מישהו במדינה יחליט לעשות מזה קרקס אז גב' מזרחי משדרות תגיש בג"ץ ותגיד לנו: למה לא שמתם 27 מליון שקל כדי לפנות מוקשים?

רוני בר-און: ואז בג"ץ יגיד: סליחה, חוק צריך לכבד אז זו היתה קטטה גם בקריאה הראשונה, כמובן שמשרד האוצר, בצדק, בהתאם לתפיסת העולם שלו התנגד ומשרד הבטחון אמר:

רוני בר-און: אם אני לא מקבל את זה ככה לא נשים אנחנו מכספנו כפי שלא שמנו ששים ושתים שנה.

רוני בר-און: ראש המשלה הכריע, גם בקריאה הראשונה, כי היתה החלטה של ועדת שרים למשוך את ההסכמה מן החוק.

רוני בר-און: הוא הכריע בקריאה הראשונה והענין הזה צף עוד פעם בוועדת השרים האחרונה ביום ראשון.

רוני בר-און: ושוב היה דיון עד לפני שעה וראש הממשלה שוב הכריע, הכניסו את ה 27 מליון בחוק.

רוני בר-און: עכשיו נשאר משהו שאני סברתי שהוא כן הכריע ואמר לי ג'קי שהוא לא הכריע ואני לא יודע, על השאלה האם זה סעיף תקציבי נפרד ולזה יש חלופה הגיונית לדעתה של היועצת המשפטית שאומרת שזה יופיע בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציבי.

מירי פרנקל-שור: אם אנחנו כותבים בסעיף תקציב אנחנו צריכים להגיד איפה.

מירי פרנקל-שור: מה שחשוב למשרד הבטחון שזה לא יהיה חלק מתקציב הבטחון לכן רצינו להציע שיקבע שר האוצר בהסכמת שר הבטחון זאת אומרת, כך אנחנו כובלים את שר האוצר שלא יוכל לקבוע שזה חלק מתקציב הבטחון אבל, אם אנחנו רוצים להגיע להסכמה, ששר האוצר יסכים עם שר הבטחון אז זה קצת מורכב אבל, או שנקבע בסעיף 54 או בסעיף 16 .

יעקב ברקאי: הויכוח הוא לכאורה מכיוון שאין ויכוח אבל הויכוח לכאורה הוא איפה ימוקם תחום הפעולה התקציבי?

יעקב ברקאי: לדעתי אין שום בעיה להגיע עם משרד הבטחון למיקום התחום זאת אומרת, הם יתנגדו שזה יהיה בסעיף 15.

מירי פרנקל-שור: אז נכתוב שלא בסעיף תקציב משרד הבטחון.

יעקב ברקאי: אני חושב שצריך לרשום רק תחום פעולה נפרד.

מירי פרנקל-שור: איפה נשים תחום פעולה נפרד, הרי אין החלטה של ועדת שרים שזה תקציב?

יעקב ברקאי: לא ברור לי למה צריך לקבוע בחקיקה את המיקום של התחום.

רוני בר-און: כי רק כך אנחנו מכוונים ולא מתרוצצים שנה אחרי שנה בדיוני הסרק, אם אפשר לצבוע את זה פה, אם אפשר לצבוע את זה שם, שלש פעמים, ארבע וחמש.

יעקב ברקאי: יש תחולה לחוק ויש תקציב.

יעקב ברקאי: אם יהיה כתוב בתקציב משרד הבטחון אנחנו מעבירים את זה למרתפי סדרי העדיפויות.

רוני בר-און: הפתרון שלי היה תחום תקציבי נפרד.

מירי פרנקל-שור: באיזה תקציב?

יעקב ברקאי: מתקציב המדינה.

מירי פרנקל-שור: אם אתה אומר בתחום תקציבי נפרד בתקציב המדינה, ראה, ג'קי, אנחנו רוצים ללכת כאן על חוק שיש לו מימון מכיוון שבסופו של דבר כל האופרציה הזו, אם לא יהיה לה מימון אז - -

רוני בר-און: אז יהיה כתוב "בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציב שאיננו תקציב מן התקציבים של משרד הבטחון".

יעקב ברקאי: לא, ממש לא.

יעקב ברקאי: זה מנוגד לכל מה שאמרנו.

יעקב ברקאי: זה באמת, זה לא נורמאלי.

מירי פרנקל-שור: בעקרון, אמרנו שזה יהיה בסעיף 16.

יעקב ברקאי: זה הפוך לגמרי מכל ההסכמות שהגיעו גם עם המציע המקורי.

רוני בר-און: יש הסכמה בין משרד הבטחון למשרד האוצר.

יעקב ברקאי: עם מה שאמרת עכשיו פטרת אותם אפילו משקל.

רוני בר-און: ואתה מחפש לשים עליהם את הכל.

יעקב ברקאי: לא נכון.

יעקב ברקאי: ממש לא נכון.

יעקב ברקאי: היה לי סיכום עם הממונה על התקציבים מראש אגף תקציבים במשרד הבטחון לפני החקיקה של החוק הזה והוא הסכים לשים מחצית, מן הרגע שהחל תהליך החקיקה הוא לקח reverse ואמר: "לא, אנחנו לא שמים שקל" ומה שאתה עכשיו הצעת זה בדיוק מה שהוא אמר.

מירי פרנקל-שור: אמרתי את עמדתי.

מירי פרנקל-שור: הסעיף בקריאה ראשונה היה גם בסעיף תקציב נפרד.

מירי פרנקל-שור: היתה הסכמה ואנחנו נטינו להגיע בחוק הזה להסכמה, להעלות את החוק בהסכמה, לכן הצענו וזה היה מקובל על ג'קי וזה היה מקובל גם על משרד הבטחון, בסעיף 16 הסכמנו ואפילו הסכמנו שמשרד האוצר, וסליחה, מר טרייבר, זה כן היה מוסכם, מה שאתם אמרתם הוא שזה לא יהיה בסעיף 15.

מירי פרנקל-שור: אני הולכת פה בין השטין.

מירי פרנקל-שור: היתה הסכמה והיתה החלטה של ראש הממשלה.

איתן כבל: הויכוח האמיתי הוא לא המיקום, משרד האוצר רוצה שהוא יהיה שותף.

איתן כבל: כל הסיפור החל בהרחבה.

איתן כבל: לגופו של ענין, הענין הוא פשוט, צריך להכריע כאן.

איתן כבל: הרי במשרדי הממשלה פינוי המוקשים נראה כמשהו שבקושי מסתכלים עליו, זה לא בדיוק נושא שבכלל מעניין, אנחנו פה, הועדה לקחה על עצמה לכפות על המערכת לעשות את זה, וכך צריך להתייחס לזה לכן, כאן חייבת להיות מצידנו הכרעה ומה שתחליט, יושב הראש, מבחינתנו נלך אחריך בענין הזה.

רוני בר-און: האם יש פתרון מוסכם על הנוסח?

רוני בר-און: למה זה לא יכול להיות בסעיף 16?

ניסים זימבר: סעיף 16 הוא סעיף שמיועד לתקציב משרד הבטחון ולפיקוד העורף, וגם הוא סעיף שיש בו סדרי עדיפויות ועוד פעם לא יהיה מימון בעתיד.

בצלאל טרייבר: בדיון שהיה אצלך בחדר אחר לפני שלושה חדשים הבעת את עמדתך חד משמעית שזה לא יהיה מתקציב משרד הבטחון, וגלבי תקציב בטחון דרך אגב, הקהנ"ר, הצבא מפנה מוקשים עם נ"ט, בלי קשר לזה.

יעקב ברקאי: אבל היא רשות במשרד הבטחון.

מירי פרנקל-שור: היתה החלטה של ראש הממשלה שזה יהיה חצי משרד הבטחון וחצי משרד האוצר.

רוני בר-און: אנחנו נחליט על סעיף תקציבי נפרד.

רוני בר-און: נוריד להם את ה 13 מליון וחצי.

רוני בר-און: סעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי ולא יפחת מ 27 מליון שקלים חדשים לשנה.

רוני בר-און: בסעיף זה כהגדרתו בחוק התקציב השנתי, כמשמעותו בחוק יסודות תקציב התשמ"א- 1985.

רוני בר-און: הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט ההחלטה התקבלה

ישראל טרייכמן: הקרן לפינוי שדות מוקשים 10.

ישראל טרייכמן: (א) מוקמת בזה קרן לפינוי שדות מוקשים במסגרת משרד הבטחון, חברי הנהלת הקרן יהיו: (1) עובד משרד הביטחון שאינו עובד הרשות שימנה השר, והוא יהיה היושב ראש; (2) עובד משרד החוץ, שימנה שר החוץ; (3) עובד משרד האוצר, שימנה שר האוצר; (4) עובד המשרד לפיתוח הנגב והגליל, שימנה השר לפיתוח הנגב והגליל; (5) עובד משרד המשפטים שימנה שר המשפטים.

ישראל טרייכמן: (ב) מטרות הקרן יהיו לנהל כספי תרומות שהועברו לקרן לשם פינוי שדות מוקשים, ובכלל זה לרכישת ציוד ולהתקשרות עם מפעילים ועם חברות מפקחות; כספי הקרן ייועדו למטרותיה בלבד.

ישראל טרייכמן: (ג) תקציב הקרן ימומן מתרומות והוא יהיה בנוסף על תקציב הרשות כאמור בסעיף 9; תקציב הקרן ייקבע בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציב האמור בסעיף 9.

ישראל טרייכמן: (ד) הנהלת הקרן תחליט אם לקבל תרומה שהוצעה לה, לפי עקרונות ושיקולים שקבע השר, לרבות לעניין סעיף 10א', אשר יבטיחו מינהל תקין ושמירה על טוהר מידות וכן תבחן את בקשות הרשות לשימוש בתרומות ותחליט אם לאשרן.

ישראל טרייכמן: (ה) סדרי פעולתה של הקרן ייקבעו בתקנות בהסכמת שר המשפטים.

ישראל טרייכמן: (ו) נותר סכום עודף בתחום פעולה של תקציב הקרן בחוק תקציב שנתי לשנת כספים פלונית, רשאי שר האוצר, בהודעה לוועדת הכספים של הכנסת, להתיר את השימוש באותו סכום בשנת הכספים שלאחריה לאותו תחום פעולה שבה נכלל; הותר שימוש בסכום עודף כאמור בסעיף זה, יווסף הסכום לתקציב של שנת הכספים הבאה בהתאמה כאילו היה חלק ממנו.

ישראל טרייכמן: (ז) נותר סכום עודף בתחום פעולה של תקציב הקרן בחוק תקציב שנתי לאחר סיום פינוי כל שדות המוקשים, יועבר התקציב לטיפול בנפגעי מוקשים כפי שיורה המנהל הכללי של המוסד לבטוח לאומי.

רוני בר-און: סעיף ו'.

רוני בר-און: למה "רשאי שר האוצר"?

רוני בר-און: "יעביר שר האוצר" במקום "רשאי שר האוצר" ואז זה יחייב אותו.

משה כחלון: לגבי ד', "הנהלת הקרן תחליט לפי עקרונות ושיקולים שקבע השר" - מה מקומו של השר בקביעת השיקולים אחרי שהוקמה הקרן?

מירי פרנקל-שור: באופן עקרוני העקרונות והשיקולים יצטרכו להיקבע בתקנות והתקנות יבואו לאישור הועדה.

משה כחלון: אישור הועדה יותר מקובל, לכן אתה מקים הנהלה.

ישראל טרייכמן: הוראות לענין שימוש בכספי תרומות 10א.

ישראל טרייכמן: (א) שימוש בכספי תרומות שהגיעו לקרן יהיה בהתאם לתכנית השנתית והתכנית הרב-שנתית.

רוני בר-און: אנחנו בשלב החקיקה, האם אי אפשר היה לסמן את זה 11?

מירי פרנקל-שור: מכיוון שכולם כל כך התקבעו על מיספור.

מירי פרנקל-שור: במליאה זה ירוץ ויהיה 11.

רוני בר-און: בסדר.

ישראל טרייכמן: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), התקבלה תרומה המיועדת לפינוי שדה מוקשים מסוים שאינו כלול בתכנית השנתית, רשאית הקרן לאשר את קבלת התרומה, ורשאית הרשות להשתמש בתרומה לשם פינוי אותו שדה מוקשים, אם התרומה מכסה את כל עלות פינויו של אותו שדה מוקשים, או אם היא מכסה חלק מהעלות ובלבד שהתקיימו כל אלה: (1) פינוי שדה המוקשים לא יפגע בפינוי שדות המוקשים שיועדו לפינוי בהתאם לתכנית השנתית; (2) התרומה עומדת באמות מידה שקבע השר לעניין שיעור התרומה ביחס לעלות הפינוי ולעניין מידת השינוי בתכנית הרב-שנתית; (3) הוועדה המייעצת השתכנעה כי שיקולים ציבוריים מיוחדים מצדיקים את פינוי שדה המוקשים בנוסף על הפינויים לפי התכנית השנתית;

אפרת פרוקצ'יה: יש לנו הערה לגבי הסעיף הזה.

אפרת פרוקצ'יה: ממשרד האוצר.

אפרת פרוקצ'יה: לגבי 10(א) (ב).

ישראל טרייכמן: "שיקולים כאמור יירשמו ויפורסמו ובאתר האינטרנט של משרד הבטחון"

אפרת פרוקצ'יה: לענין הזה, ממה שהבנתי בדיונים הקודמים אמרנו שאם התרומה מכסה את כל עלות הפינוי של אותו שדה מוקשים עדיין אנחנו רוצים שזה לא ישנה את סדרי העדיפויות של הרשות.

אפרת פרוקצ'יה: בשל כך עלינו לוודא ש 10(א)(ב)(1) יתקיים ופינוי שדה המוקשים לא יפגע בפינוי שאר שדות המוקשים.

אפרת פרוקצ'יה: צריך להיות בנוסף שגם לענין החלק הראשון עדיין סעיף (1) צריך להתקיים.

אפרת פרוקצ'יה: אחרת יכול להיווצר מצב שבאמת ממומנת כל הפעילות אבל זה פוגע בסדרי עדיפות ואז בעצם המימון של פינוי שטח מסויים מקדים אותו בסדר העדיפויות ביחס לשטחים אחרים, תוצאה שהיא בעייתית.

אפרת פרוקצ'יה: אפשר להוסיף פסיק לפני ה"בלבד".

מירי פרנקל-שור: היא צודקת, נכון.

מירי פרנקל-שור: אנחנו מנסים להיזהר מאד בכל תרומה שתגיע לקרן ויש לנו כל מיני תוספים איך ניתן לעשות כל מיני מניפולציות.

מירי פרנקל-שור: לכן אנחנו רצינו להימנע ממצב שבו אפילו אם תבוא תרומה ותכסה את כל עלות הפינוי של מקום מסוים זה בכל זאת לא יפגע בסדר העדיפויות.

מירי פרנקל-שור: מדוע?

מירי פרנקל-שור: כיוון שאנחנו רוצים שסדר העדיפויות שיקבע - - -

רוני בר-און: הבנתי.

רוני בר-און: התכלית או הערך שאתם מנסים להבטיח שלא יבוא בן אדם ויקנה בתרומה ויאמר: תעשו את זה פה, לפני הבית שלי או לפני הכפר שלי.

ניסים זימבר: ואם הכנסיה תרצה לפנות את השטח באיזור ירדן היא תודיע על מימון ואתה צריך למצוא שיקולים ציבוריים מיוחדים לכן, אם יש מימון מלא אז סעיף (3) לא צריך לחול ואם אין מימון מלא אז כל סעיף (3) כן צריך לחול.

רוני בר-און: איפה היא מסדרת את זה עם הפסיק?

ניסים זימבר: לא, זה לא מסדר את סעיף 3.

מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים שבכל זאת השיקולים, בזה שיש לך מימון מלא של שטח אתה עדיין צריך לבחון את התרומה ולוודא שמאחורי התרומה לא עומדים כל מיני שיקולים שהם לא שיקולים - -

רוני בר-און: אבל הרעיון שבאה הכנסיה ואומרת: תפני ביריחו.

רוני בר-און: אותה לא מעניין רמת הגולן או שטח ההפקר בירושלים.

מירי פרנקל-שור: לכן צריך להוסיף את זה, זה משום מה נפל מרוב הנוסחים, לכן אנחנו נותנים את האפשרות ולא אומרים שהאפשרות מתקבלת אוטומטית אלא שהאפשרות צריכה להישקל.

מירי פרנקל-שור: מה שצריך להיות הוא שהקריטריונים האלה צריכים לחול גם על פינוי מלא וגם על פינוי חלקי.

מירי פרנקל-שור: השר יכול לאשר אבל הוא צריך לבדוק.

רוני בר-און: החוק מאפשר לשר לעבוד בשני ערוצים מקבילים.

רוני בר-און: ערוץ אחד "פול" התרומות ויש בו את סדרי העדיפויות המובְנים של השר וערוץ שני שיהיה כפוף למבחן בג"ץ כנראה, ואז אם השר ישקול את השיקולים הציבוריים הנכונים ותבוא הכנסיה, למשל, ותבקש לפתוח "בלון" ותאמר: הנה המימון ותקפיץ אותנו בסדרי העדיפויות, אפילו תקח מפעיל נוסף בלי שתפגע בסדר ההתנהלות הרגיל של סדרי העדיפויות אנחנו נותנים לך את הכסף, תפנה גם ביריחו, אז- - -

ניסים זימבר: הבעיה היא שסעיף (3) יכול לטרפד.

רוני בר-און: לא יכול.

ניסים זימבר: אבל צריך להצביע על שיקולים ציבוריים נרחבים שיצדיקו בקשת הכנסיה.

רוני בר-און: הטיעון שלך יובא לבג"ץ.

רוני בר-און: אני לא נוגע בהתנהלות הרגילה, קבעתי תכנית רב-שנתית.

רוני בר-און: תאמר לבג"ץ שקיבלת עוד 10 מליון דולר כדי לפנות במקום אחר, ואתה תאמר שאין לך כח אדם והם יאמרו שהם דואגים גם למימון כח אדם.

רוני בר-און: או אז תהיה לשר יכולת לקבל את השיקול.

רוני בר-און: זה השיקול הציבורי המיוחד.

מירי פרנקל-שור: אותם קיבוצים או מושבים או ישובים קטנים בערבה, שלא יכולים לגייס את התרומה בסופו של דבר הם יזוזו בסדר העדיפויות.

אפרת פרוקצ'יה: צודק ניסים.

ניסים זימבר: אתם מפספסים נקודה.

ניסים זימבר: יש כאן את הכנסיה הזאת, או שיש מבנה ורוצים לדוגמה להקים מעבר באיזור משותף עם ירדן.

ניסים זימבר: זה שיקול ציבורי או שכמו שיושב הראש אומר זה "פרופר" שיקולים ציבוריים אבל יש למשל, מישהו שרוצה להקים קניון ברמת הגולן ובאזור ממוקש, בשביל להקים את הקניון הוא צריך לפנות אותו ואין שיקול ציבורי פה.

ניסים זימבר: אז לא נוכל לאשר לו.

ניסים זימבר: הוא מביא תורם ולא פוגע בתכנית אבל לא נוכל לתת לו.

רוני בר-און: אתה תוכל לתת לו.

רוני בר-און: זה שיקול ציבורי וכן תוכל לתת לו.

רוני בר-און: פתיחת קניון כוללת שיקולים ציבוריים כמו עידוד תעסוקה, עידוד מסחר ואחרים.

רוני בר-און: תוכל בקלות להתקדם קדימה.

ניסים זימבר: כתוב "ציבורים מיוחדים".

מירי פרנקל-שור: הדברים נדונו עד היום.

מירי פרנקל-שור: הוכרע שבסופו של דבר זה לא קורה אוטומטית.

מירי פרנקל-שור: יזם שרוצה לפנות שטח מסויים יצטרך אישור.

רוני בר-און: הענין נדון בקריאה הראשונה וסיכמנו שזה לא "כספומט" שבו יזם תוחב תרומה ומקבל פינוי שדה מוקשים.

מירי פרנקל-שור: מעבר לזה, על מנת לתת לאותו יזם את האפשרות אמרנו: יבואו שיקולים לשר.

מירי פרנקל-שור: לא ברור שיבוא יזם ויתנו לו, כיוון שאם הוא יקבל אז תבוא קבוצה אחרת שמתנגדת ותרצה גם לפנות את אותו השטח.

מירי פרנקל-שור: את כל הדברים האלה ישקול השר.

רוני בר-און: אתה צריך להבין.

רוני בר-און: השר קובע תכנית רב שנתית ולוקח את הכסף לפי סדרי העדיפויות שנקבעו עם הועדה, מתוך "פול" שהכסף בו לא נצבע לצורך פינוי ספציפי.

רוני בר-און: כאשר יבוא מישהו ויאמר: זה כסף אבל הוא צבוע לפינוי ספציפי שלא בסדרי העדיפויות שלכם, ואם אתם מסדרים את זה תוך שנה אני תורם אבל אתם אומרים לי לחכות בתור עשר שנים אז לא, השר ישאל אם הפינוי יפגע בהתנהלות הרגילה כי למשל, יש עוד חברת פינוי בקנדה או בסורינאם שיכולה לבוא ולסדר את זה, ואז יתקבל הכסף והשר יאשר פינוי מקביל לפינוי שלפי התכנית.

איתן כבל: "מיוחדים" יוצר החרגה.

איתן כבל: אם אתה כותב את המילה "מיוחדים" אתה צריך לעשות פעולות של פליק פלאק עם בורג באמצע.

רוני בר-און: כל מה שמנחה את השר גם בקביעת התכנית הרב שנתית וגם בקביעת סדר העדיפויות, זה שיקולים ציבוריים.

רוני בר-און: "פעם אחת" זה מקרה מיוחד; זה מה שהמשפטנים קוראים לו lex generali החוק הרגיל, הכללי וזה lex specialis הענין של הכנסיה או משהו דומה.

רוני בר-און: זה הענין של המיוחדות בשיקול.

איתן כבל: מייצר מדרגה.

רוני בר-און: אין לך בעיה.

אפרת פרוקצ'יה: אם באמת מפעיל מממן את מלוא עלות הפינוי, אנחנו צריכים שיתקיים רק תנאי אחד מן השלושה וזה התנאי הראשון, סעיף (1) שהוא אומר שאכן זה לא פוגע בסדרי העדיפויות.

אפרת פרוקצ'יה: כל מה שאמרתי הוא שאם הוא מממן את הכל אז רק סעיף (1) יתקיים.

ניסים זימבר: סעיף (3) פוגע בזה.

רוני בר-און: לא, סעיף (3) לא פוגע בזה.

אבי דיכטר: אני חושב שזו טעות.

אבי דיכטר: בסופו של דבר, פינוי, מה שנשאר אחריו הוא באחריות מדינת ישראל.

אבי דיכטר: לא יכול להיות שתורם יבוא עם הסכום ויבוא עם החברה ויחליט שב- 10 מליון דולר הוא מביא חברה פלשתינית שתפנה את המוקשים ואחר כך מדינת ישראל נשארת אחראית על השטח ולכן בשיקולים הציבוריים המיוחדים יש את הכל, גם הפינוי, גם מי ביצע את זה, גם איכות הביצוע וגם האחריות לאחר מכן והסעיף - - -

רוני בר-און: הסתיים הדיון.

רוני בר-און: מועלה להצבעה, מי בעד להשאיר את סעיף (3) הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט ההחלטה התקבלה

רוני בר-און: תודה רבה, נמשיך הלאה.

רוני בר-און: ענין הפסיק לא דורש את הסכמת הועדה.

מירי פרנקל-שור: 10(א) יחול גם על פינוי, יחול לא רק על פינוי חלקי אלא גם על פינוי מלא ועל מימון מלא.

מירי פרנקל-שור: (1), (2), ו (3).

מירי פרנקל-שור: כולם יחולו.

מירי פרנקל-שור: זה נוסח חדש.

ישראל טרייכמן: ג.

ישראל טרייכמן: התרומה יכולה שתינתן גם בדרך של מימון פעילות מפעיל מסוים, הקרן רשאית לאשר קבלת תרומה כאמור ובלבד שיתקיימו כל אלה:

רוני בר-און: זה לא מופיע.

אפרת פרוקצ'יה: זה הנוסח המתוקן.

רוני בר-און: זה לא מופיע בפנינו.

מירי פרנקל-שור: הרעיון הוא שניתן לא רק לקבל תרומה בכסף אלא מותר גם לקבל תרומה שוות-כסף.

מירי פרנקל-שור: זאת אומרת למשל, שממשלת נורבגיה מחליטה לסייע בפינוי מוקשים כאן והיא מוכנה לתת את הכסף אבל רק אם החברה נורבגית.

מירי פרנקל-שור: חשוב לנו להסביר שהחברה הנורבגית תעמוד בכללים.

רוני בר-און: החברה בכלל לא נכנסת אם היא לא עוברת את המחסומים של תחילת החוק.

רוני בר-און: זה ברור לחלוטין.

רוני בר-און: אם החברה הנורבגית לא קיבלה את האישור אז היא לא תוכל לתת את התרומה.

בצלאל טרייבר: בהגינות, זה לא ענין של משרד הבטחון.

בצלאל טרייבר: יש פה טעם לפגם כשתורם יכול להצביע גם על החברה וגם להחליט כמה הוא משלם לה עבור העבודה.

בצלאל טרייבר: נראה לי שיש כאן טעם לפגם.

אבי דיכטר: מה אכפת לך כל עוד החברה הזו עומדת בתקנים.

אבי דיכטר: המטרה לפנות את המוקשים.

איתן כבל: השאלה היא, מה המהות?

רוני בר-און: אל תהיה צדיק.

דובר: אז תהיה לך קבוצה אחת פחות.

מירי פרנקל שור: היא גם לא אומרת איזה שדה מוקשים.

רוני בר-און: אקרא את זה שוב.

רוני בר-און: "..

רוני בר-און: תרומה יכולה להיות שתינתן גם בדרך של מימון פעילות, מפעיל מסויים, הקרן רשאית לאשר קבלת תרומה כאמור ובלבד שיתקיימו כל אלה.

רוני בר-און: .

רוני בר-און: " הרשות תשאל את המפעיל, התרומה לא מיועדת לפינוי שדה מוקשים מסוים, התרומה תשמש לפינוי שדה מוקשים בהתאם לתכנית השנתית, התרומה מכסה את כל עלות הפינוי של שדה המוקשים שנקבע לפי פיסקת מישנה 2.

רוני בר-און: הועדה המייעצת אישרה את השימוש בתרומה.

רוני בר-און: אני בעד.

רוני בר-און: מועלה להצבעה, מי בעד?

רוני בר-און: הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט

רוני בר-און: תודה רבה, נעבור לסעיף הבא.

ישראל טרייכמן: דוחות כספיים 11.

ישראל טרייכמן: (א) בתוך שלושה חודשים מתום כל שנת כספים תפרסם הרשות באתר האינטרנט של משרד הביטחון דוח כספי שייכלל בו פירוט מלא ומדויק של הכנסותיה והוצאותיה בשנה שלגביה מוגש הדוח.

ישראל טרייכמן: (ב) השר ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת בסוף כל שנת תקציב על פעולות הקרן, הכנסותיה והוצאותיה.

ישראל טרייכמן: (ג) בדוחות הכספיים יצוין לצד כל תרומה ממי ניתנה, את ייעודה, את סכומה או שוויה, ולגבי תרומה בשווי כסף – את תיאורה.

ישראל טרייכמן: פרק ג' – הוועדה המייעצת הועדה המייעצת 12.

ישראל טרייכמן: (א) מוקמת בזה ועדה מייעצת, שחבריה הם: (1) עובד משרד הביטחון שאינו עובד הרשות שימנה השר והוא יהיה היושב ראש; (2) עובד המשרד להגנת הסביבה, שימנה השר להגנת הסביבה; (3) עובד משרד התיירות, שימנה שר התיירות; (4) עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר, שימנה שר החקלאות ופיתוח הכפר; (5) עובד משרד החוץ, שימנה שר החוץ; (6) עובד המשרד לפיתוח הנגב והגליל, שימנה השר לפיתוח הנגב והגליל; (7) נציג מרכז המועצות האזוריות בישראל, שימנה יושב ראש מרכז המועצות האזוריות בישראל; (8) נציג רשות מקרקעי ישראל, שימנה מנהל רשות מקרקעי ישראל; (9) נציג נפגעי המוקשים, שיקבע השר מתוך רשימת מועמדים שיציע המנהל הכללי של המוסד לבטוח לאומי.

ישראל טרייכמן: (ב) חבר הוועדה המייעצת לא יהיה חבר בהנהלת הקרן; היעדר מישיבות הוועדה המייעצת 12 א.

ישראל טרייכמן: חבר הוועדה המייעצת שנעדר משלוש ישיבות רצופות יחדל להיות חבר הוועדה, מלבד אם נעדר בגלל מחלה או בגלל שירות בצבא הגנה לישראל.

רוני בר-און: לגבי שאלתך על שרות מילואים הרי מדובר על שלש העדרויות רצופות ולגבי שאלתך על שהייה בחו"ל מטעמי עבודה, אלו לא ישיבות של אחת לשבוע.

ישראל טרייכמן: תפקידי הועדה המייעצת 13.

ישראל טרייכמן: תפקידי הוועדה המייעצת הם: למסור לשר חוות דעת בנוגע לתכנית הרב שנתית של הרשות, לא יאוחר מ-60 ימים לאחר שהרשות הגישה הצעה לתכנית כאמור, לפי סעיף 14(א); למסור לשר חוות דעת בנוגע לתכנית שנתית של הרשות, לא יאוחר מ-45 ימים לאחר שהרשות הגישה הצעה לתכנית כאמור, לפי סעיף 14(ב); לערוך בקרה ומעקב אחר יישום תכניות הרשות.

ניסים זימבר: לגבי הסעיף האחרון סעיף (3) "לערוך בקרה ומעקב" אנחנו לא ממנים עוד מבקר למערכת הבטחון, הכוונה כאן היא בקרה ומעקב אחרי התכנית הרב-שנתית לפינוי מוקשים, לא לתכניות הרשות.

רוני בר-און: אני לא מתפשר על הסעיף הזה.

רוני בר-און: תפקידה של הוועדה הוא בדיוק זה.

רוני בר-און: לרשות הזו - הועדה המייעצת תעשה את הבקרה והמעקב.

ניסים זימבר: הכוונה לתכניות השנתיות לא לכל תכניות הרשות, לא לתכנית הפעילות - - -

רוני בר-און: חד משמעית כן.

רוני בר-און: זו המהות של הועדה המייעצת.

בצלאל טרייבר: היא ועדה מפקחת היא לא ועדה מייעצת.

מירי פרנקל-שור: הבהרה: זה לא כל התכניות של הרשות אלא התכניות הרב שנתיות והתכניות השנתיות.

מירי פרנקל-שור: זו היתה הכוונה.

רוני בר-און: רב שנתיות ושנתיות.

רוני בר-און: איזה עוד תכניות יש?

רות סרמינגר: שאלה.

רות סרמינגר: דיברנו על הדיווח של הועדה שהדיווח יהיה בישיבה לא חסויה.

רות סרמינגר: לא ראיתי את זה.

רות סרמינגר: צריך היה להיות בסעיף 11 במסגרת הדווח לוועדה, שהישיבה לא תהיה חסויה.

מירי פרנקל-שור: אני מתנגדת לכתוב את זה בחוק.

מירי פרנקל-שור: יש כללים של תקנון הכנסת לענין ועדת חוץ ובטחון ויש אפשרות לפתוח -כמו שעשינו עכשיו, ואני לא רוצה עכשיו להתחייב.

רוני בר-און: לא בטוח שזו ישיבה.

רוני בר-און: לא כתוב פה ישיבה.

רוני בר-און: יכול להיות דווח בכתב שבעקבותיו תהיה ישיבה.

רוני בר-און: אני לא רואה מישהו שימנע את מתן הפומבי לדוח הזה, בהנחה שהוא לא כולל סודות צבאיים.

ישראל טרייכמן: פרק ד': פינוי שדות מוקשים סימן א': תכניות לפינוי שדות מוקשים ותיאום עם גופים נוספים אישור תכניות לפינוי שדות מוקשים 14.

ישראל טרייכמן: (א) בתוך שנה מיום פרסומו של חוק זה תגיש הרשות לשר ולוועדה המייעצת הצעה לתכנית רב-שנתית לפינוי שדות מוקשים.

ישראל טרייכמן: (ב) הרשות תגיש לשר ולוועדה המייעצת הצעה לתכנית שנתית לפינוי שדות מוקשים, בכל שנה, לא יאוחר מתשעים ימים לפני תחילתה של כל שנת כספים.

ישראל טרייכמן: (ג) השר רשאי לאשר הצעת תכנית רב-שנתית או הצעת תכנית שנתית, ורשאי הוא להורות לרשות לשנותן כפי שיורה; החלטת השר תינתן לאחר שעיין בחוות הדעת של הוועדה המייעצת לעניין אותה תכנית, שנמסרה לו לפי סעיף 13.

ישראל טרייכמן: (ד) אישר השר תכנית לפי סעיף קטן (ג), יציג אותה בפני הממשלה.

מירי פרנקל-שור: לסעיף 14(א) לגבי בקשת המשרד לאיכות הסביבה בענין המיקוש בים, אנחנו נוסיף "תכנית רב שנתית לפינוי שדות מוקשים הנמצאים בים תוגש בתוך שנתיים מיום פרסומו של החוק".

רוני בר-און: מסכימים.

ישראל טרייכמן: שיתוף פעולה בין הרשות לצבא הגנה לישראל 15.

ישראל טרייכמן: (א) צבא הגנה לישראל יעביר לרשות את רשימת שדות המוקשים, ואחת לשנה לפחות יעביר לה את רשימת השינויים שחלו בה.

ישראל טרייכמן: (ב) צבא הגנה לישראל יעביר לרשות את כל המידע שברשותו לגבי שדות המוקשים הניתנים לפינוי, לרבות סוג המוקשים, קווי הגדרות ונקודות ייחוס לסימון שדות המוקשים.

ישראל טרייכמן: (ג) הרשות רשאית לבקש מצבא הגנה לישראל הבהרות, שיימסרו בתוך זמן סביר, לגבי האפשרות לפנות מוקשים מאזור מסוים שברצונה לכלול בתכנית שהיא מכינה.

ישראל טרייכמן: (ד) הרמטכ"ל יהיה אחראי לביצוע ביקורות, סיורים, תיקוני גדר, שינויים בתוואי הגדר, תיקוני שילוט ושינויי שילוט וסימונים בשדה מוקשים עד למתן תעודת היתר לפי סעיף 22, וכן בשטח שקבע כי הימצאותם של מוקשים בו חיונית לביטחון המדינה.

ישראל טרייכמן: פינוי שדה מוקשים בגן לאומי, בשמורת טבע ובאתר עתיקות 16.

ישראל טרייכמן: (א) בגן לאומי או בשמורת טבע או באתר עתיקות יחולו הוראות חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח - 1998 או בחוק העתיקות, התשל"ח – 1978, לפי הענין.

ניסים זימבר: בסעיף הזה אנחנו מרוקנים את החוק מתוכן.

ניסים זימבר: זה פועל כניטרול יכולת לפנות הרבה מאד שדות מוקשים.

ניסים זימבר: כי גן לאומי וכל מקום שיש פה גם ערכים מוגנים, הרי ערך מוגן זה כל צמח כל פרח ויש כללים איך צריך לטפל בפרחים האלה ובצמחים האלה לפני שמכניסים את המכונות שמפנות מוקשים וההמלצה תגרום לזה שלא ניתן יהיה לפנות את שדות המוקשים האלה.

ניסים זימבר: זה סובב ומסוּבַב.

ניסים זימבר: כלומר, אתה לא יכול להיכנס לשדה מוקשים, להוציא קודם כל את הפרחים ואחר כך לפנות את המוקשים.

מירי פרנקל-שור: סעיף 23 לחוק גנים לאומיים ושמורות טבע מדבר על סייג לגבי המערכת הבטחונית והוא קובע: "בשטח צבאי איסורים והגבלות לפי חוק זה, ההגבלות והכללים שעל פיו לא יחולו על צבא הגנה לישראל או שלוחה אחרת של מערכת הבטחון שהשר הגדיר".

ניסים זימבר: זה לא צבא הגנה ולא שלוחה אחרת.

מירי פרנקל-שור: אבל השר צריך לאשר אתכם ולכן, מה שנשאר לכם, בשדה המוקשים שהוגדר כשטח צבאי סגור.

רוני בר-און: בענין הזה נדון בממשלה.

רוני בר-און: נחה דעתי, שבהתאם להוראות סעיף 23(א) לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, מה שמכסה בעצם את כל החבילה הנזכרת בסעיף 16.

ניסים זימבר: היא אזרחית.

ניסים זימבר: היא לא שלוחה אחרת.

ניסים זימבר: עכשיו יש רשות וחברות פינוי.

רוני בר-און: אבל אם זה שטח צבאי, אז כשהמפעיל עומד בפנים - - -

ניסים זימבר: מבחינה משפטית, יש כאן איזו סתירה.

מירי פרנקל-שור: נבדוק את זה.

מירי פרנקל-שור: ותסמיכו אותנו שאם צריך לעשות תיקון לפי סעיף 23 אז נעשה.

איריס ליגומסקי: אם תיקון לפי סעיף 23 לחוק הגנים אז אני רוצה שזה יובהר.

מירי פרנקל-שור: לא ייאמן כיצד הסעיף הזה הופך ל"ליבה" של החוק.

מירי פרנקל-שור: הרעיון הוא שבשטח שהוא שטח צבאי סגור יחול סעיף 23.

מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים לוודא שההוראות האלו יחולו גם על המפעיל, גם על החברה המפקחת וגם על הרשות.

רוני בר-און: אני מציע שיוּסָף פה סעיף שאמור להיות בסעיף 23 לגבי ההשראה של צה"ל במובן שחוק זה יחול גם על מי שצה"ל הירשה אותו לפינוי המוקשים.

ניסים זימבר: הרשות, לא רק צה"ל.

רוני בר-און: הרשות לפינוי מוקשים.

רוני בר-און: הייתי מסתפק בסעיף 23 אבל שם נותנים את הרשות לצה"ל זאת אומרת שכשאני מפעיל וצה"ל מוציא אותי אז - - -

איריס ליגומסקי: גוף או שלוחה ששר הבטחון אישר.

מירי פרנקל-שור: שלוחה של מערכת הבטחון.

איריס ליגומסקי: אז ששר הבטחון יאשר.

ניסים זימבר: שלוחות זה דבר מוגדר בחוק.

מירי פרנקל-שור: הוא טוען, שזה לא נותן לו אפשרות כיוון שהשר לא יכול להכריז עליהם כשלוחה של מערכת הבטחון אבל אתם לא צריכים להתנגד לזה.

רוני בר-און: אין לָך בעיה עם זה.

רוני בר-און: אנחנו שומרים על החוק הזה ויותר מכך, אנחנו מַפנים אל החוק המרכזי, ששומר עליכם ושם עשיתם -כנראה מצרכים בטחוניים- את הפשרה כלפי צה"ל שזה לא יחול על צה"ל בשטח צבאי סגור, כל מה שאנחנו מבקשים זה לצרכי חוק זה בלבד ולכן הוא יופיע פה בלי שהוא יופיע בחוק המרכזי, מי שצה"ל הירשה לו, מי שהרשות הירשתה לו הופך לצורך הענין הזה ספציפי להיות צה"ל וזה הגיוני לחלוטין.

מירי פרנקל-שור: נעביר לכם את הצעת הנוסח ונסכים עליו.

מירי פרנקל-שור: סעיף 23 חל על הרשות, על המפעיל ועל החברה המפקחת, יראו אותם כאילו הם שלוחה של הבטחון.

דודי דקל: רוצה להתייחס לזה ולחזק את עמדת רשות הטבע והגנים.

דודי דקל: בפינוי מוקשים הומניטרי הפינוי לא מתבצעת בהכרח על ידי הכנסת מכונות לשטח.

דודי דקל: אם זה שמורת טבע או אם זה אתר הטבילה אתה צריך לשמור גם על ערכי מורשת וגם על הטבע.

רוני בר-און: בשביל זה הועדה המייעצת תעבוד.

מירי פרנקל-שור: קבענו בסעיף 4 שהרשות תקבע כללים לפינוי שדות מוקשים בשמורות טבע ובגנים לאומיים בהתאם להנחיה.

רוני בר-און: מה אתה חושב?

רוני בר-און: שהוא יכנס עם ה D-9 של הצבא בשביל להפוך את השטח כדי להוציא משם איזה מוקש?

רוני בר-און: !

דודי דקל: בדיוק מה שניסים אמר.

דובר: האם בשביל איזו כלנית עכשיו תעצרו לנו את העבודה?

רוני בר-און: הם יעשו את זה, בשביל זה אנחנו עושים את הרשות ואנחנו מכניסים שם את הפיקוח של רשות גנים לאומיים של המשרד לאיכות הסביבה ושל כל המשרדים האחרים, כדי שהמקומות האלה, להם נדרש טיפול שנקרא פחות אלים מהטיפול הצבאי המקובל הם יקבלו אותו.

רוני בר-און: חד משמעית ברור.

רוני בר-און: ואני מציע לכם פתרון לפיו אנחנו בחוק הרשות לפינוי מוקשים נסמיך את מי שהרשות הסמיכה להיות זה שעושה את העבודה לצורך הסמכויות שמוקנות לו על פי החוק הכללי בסעיף 23, וזה הרבה יותר טוב מאשר לטפל בסעיף 23 לחוק.

רוני בר-און: ואנחנו מסמיכים את היִעוץ המשפטי למצוא את הנוסח הראוי.

ישראל טרייכמן: סימן ב': מפעיל וחברה מפקחת מפעילים 17.

ישראל טרייכמן: (א) הרשות תתקשר עם חברה העומדת במפרט הלאומי לעסוק בפינוי שדות מוקשים (בחוק זה – מפעיל).

ישראל טרייכמן: (ב) מפעיל שהתקשרו עימו לפי חוק זה יפנה את המוקשים משדה המוקשים שהוטל עליו לפנותו ויבצע כל תפקיד שהוטל עליו, בהתאם להוראות חוק זה ולכללים שקבעה הרשות.

ישראל טרייכמן: 18א (א) מי שפעל כמפעיל לפי חוק זה לא יִבָּחֵר לחברה מפקחת, ומי שפעל כחברה מפקחת לפי חוק זה לא יבחר למפעיל.

ישראל טרייכמן: (ב) לא יעסיק מפעיל אדם שהועסק על ידי חברה מפקחת ולא תעסיק חברה מפקחת אדם שהועסק על ידי מפעיל, אלא אם כן חלפו שלוש שנים מתום העסקתו, לפי ענין.

ישראל טרייכמן: (ג) בסעיף זה "מפעיל" ו"חברה מפקחת" לרבות בעל עניין ונושא משרה בהם.

ניסים זימבר: סליחה, שלש שנים זה לא נראה נכון, לא דיברנו על זה לפני כן, שלש שנים נראות לי תקופת זמן צינון ארוכה מאד לאדם שעובד בחברת בינוי.

ניסים זימבר: זה בסך הכל אנשי הנדסה קרבית לשעבר או כאלה מרקע דומה ואתה מונע מהם לעסוק בחברות אחרות בגלל שהם רבו עם המפעיל שלהם במקום אחר.

ניסים זימבר: נראה לי תקופה ארוכה מדי.

אבי דיכטר: לדעתי זה נלקח מחוק הצינון.

רוני בר-און: אבל זו הערה הגיונית.

רוני בר-און: זה לא תחום נפרס, הפרנסה הזאת, כפי שהיה פעם באחת מהיחידות שסילקה פצצות.

רוני בר-און: זה לא היה מה שנקרא: "ראש סדר עדיפויות בבחירה של המנילה".

רוני בר-און: ואם מישהו פה הגיע למצב שהוא לא יכול ממש להיות מפעיל ועובר לפיקוח.

מירי פרנקל-שור: אז כדאי להתייחס.

מירי פרנקל-שור: יש פה הפרדה מוחלטת בין מי שהיה מפעיל לבין מי שיכול להיות מפקח.

רוני בר-און: חומות סיניות.

מירי פרנקל-שור: אומר לכם וקודם כל נראה מאיפה הגענו למסקנה שצריכה להיות תקופת צינון ארוכה.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה שתקראו את כל ההסדר או כל החבילה ועוד לא הגענו לסעיף ניגוד עניינים.

מירי פרנקל-שור: יש פה תפיסה שאומרת ואולי קודם כל נראה מאיפה הגענו.

מירי פרנקל-שור: אנחנו חשבנו שצה"ל צריך לפנות והמדינה חייבת לעשות את זה.

מירי פרנקל-שור: היות והמדינה לא עושה אז העברנו את זה למשרד הבטחון.

מירי פרנקל-שור: משרד הבטחון גם לא עושה את זה, אנחנו מפריטים את התהליך.

מירי פרנקל-שור: משרד הבטחון יקח גם חברה פרטית כמפעילה וסביר להניח שיקח גם חברה פרטית לפיקוח.

מירי פרנקל-שור: נכון שההסדר פה הוא נוקשה אבל אנחנו סבורים שמדובר פה ב"מטריה" שיש בה כל מיני אפשרויות, שמישהו פעם יהיה מפעיל ובמקום אחר יהיה מפקח ופעם העובד יעבור מן המפעיל ויגלה את סודות הפיקוח ולכן אנחנו אומרים שעובד שעבד כמפקח לא יכול לעבור אל חברה מפעילה שלא יגלה את הסודות וחייבת להיות שמירה בחומות סיניות כמו שאתה מגדיר את זה.

מירי פרנקל-שור: בתשובה לשאלתך, נכון שאין תקדים של שלש שנים אבל כאן אנחנו מדברים על "מטריה" של פינוי מוקשים ואם הפיקוח וההפעלה יתערבבו זה בזו ולא יעבור מספיק זמן אז מישהו יהיה מפקח וכעבור שנה יהיה מפעיל ובסופו של דבר יעשו כל מיני דברים ותיעשה עבודה שהיא לא מאה אחוז והיא עלולה לעלות בחיי אדם ולכן ההסדר הוא סביר ומידתי בנסיבות בענין.

דודי דקל: אני רוצה לחזק את מירי פה, מנסיוננו בעולם, למשל ה state department, הם לוקחים חברה ספציפית שזאת ההתמחות שלה - פיקוח והיא לא עוסקת אף פעם בפינוי והיא יחידה על פני כל המדינה המפונית.

דודי דקל: ויש את המפעילים שעובדים ויש חומה הרבה יותר גבוהה מחומת סין בענין הזה.

דודי דקל: אני חושב שמירי הקלה פה ממה שנהוג בעולם.

אפרת פרוקצ'יה: אני מבינה את הרציונל של צינון מוגבר כאשר מפעיל הופך להיות מפקח כי בעצם הוא מפקח על הפעולה שלו אבל למה זה שונה מחוק הצינון הכללי שחל לגבי חברה מפקחת שהופכת להיות מפעילה?

אפרת פרוקצ'יה: הרי אין שום הבדל, לגלות סודות הוא לא דבר שונה מאשר חוק שירות הצבור לאחר פרישה, אין כאן דבר שהוא שונה במהותו מחוקי צינון אחרים.

רוני בר-און: קודם כל הענין הזה לא יחול על עובדי צבור לאחר פרישה כי אנחנו מדברים כאן על גופים פרטיים וגופים פרטיים יודעים להגן על עצמם טוב מאד כנגד גילוי סודות והם לא צריכים את העזרה של החקיקה שלנו וכל אחד שהיה אי פעם במקומות האלה ונחשף לקנין רוחני של פירמה יודע מה מחכה לו אם יקפוץ לפירמה אחרת וימכור את הסודות.

מירי פרנקל-שור: זה לא רק נושא של גילוי סודות אלא שחייבת להיות פה הפרדה.

רוני בר-און: מי שהלך פה לגילוי סודות עשה טעות.

רוני בר-און: זה כמו הפרדה בין רשות לשלטון.

רוני בר-און: הקפיצה הזאת, אני לא משווה את זה לרשות השופטת, היום הוא שופט, מחר הוא שר, מחרתיים שוב שופט.

רוני בר-און: זה ערבוב תחומים.

רוני בר-און: אני חושב שכיוון הזרימה מהפעלה לפיקוח ואני מדגיש מהפעלה לפיקוח, הוא הנדרש להגנה.

רוני בר-און: אני לא בטוח שגם הכיוון מפיקוח להפעלה חייב להיות כל כך מחוסן.

רוני בר-און: ההגיון והדעת נותנים שעד שאנחנו אומרים למישהו שהוא מפקח אז אנחנו לא רוצים לדעת שראינו אותו בשדה ההפעלה שנה או שנתיים קודם.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה לוודא ואני חושבת שאין ברירה אחרת, זה חייב להיות מעוגן.

מירי פרנקל-שור: אני מוכנה לשמוע שני נכבדים שנמצאים כאן שהתייעצתי אתם וכל מי שיש לו הודעה בנושא- - -

רוני בר-און: אז אולי אתם תגידו וגם תאמרו, האם אתם מפקחים או מפעילים?

זאב לבנון: אם אדם יעבור מצד לצד אז במשך הזמן יתחילו להיות "שירקיס" בין הצדדים.

זאב לבנון: אם עברתי מחברת פיקוח ונהייתי מפעיל אז אני מצפה שאותו אחד שהוא היה מפעיל, שיעשה לי טובה ולא יפקח עלי כמו שצריך אז כדאי לקחת את זה בחשבון.

זאב לבנון: ה"שירקיס" ייתכנו ולכן ומי שבפיקוח ישאר בפיקוח לעולמי עד.

רוני בר-און: זו פגיעה בחופש העיסוק.

זאב לבנון: אם הוא יתחיל לעבור מצד לצד, אז יד תרחץ יד.

רוני בר-און: זה חייב להיות מידתי.

איתן כבל: גם ככה שלש שנים נראה לי יותר מדי אבל אי אפשר להסתכל על כל דבר בעין שמנקודת המבט שלה כולם כל הזמן מרמים.

רוני בר-און: אנחנו לא ממציאים פה גלגל.

רוני בר-און: זה קיים גם בתחומי הבניה וברור לחלוטין שאנשים שמפקחים על פרויקטים נמנעים שנתיים שלש מהשתתפות בפרוייקט.

רוני בר-און: ולמרות שנראה בסוף היום ששלש שנים הן תקופה לא פשוטה עדיין, תראו, אנחנו מתעסקים בחיי אדם, להבדיל מפיקוח על איכות מוצר למשל.

איתן כבל: ובבניה אנחנו לא עוסקים בחיי אדם?

רוני בר-און: לא באופן דרמטי.

איתן כבל: בשביל זה הצינון של המטכ"ל הוא שלש שנים.

איתן כבל: בגלל חיי אדם.

אבי דיכטר: אני טוען שפרק זמן של שנה הוא סביר, הגיוני, והתקדים של שלש שנים הוא לא סביר.

אבי דיכטר: כשעוברים אנשים מן האוצר למשל, מאגף תקציבים לאגף אחר ואני עונה גם להערה שלך, שזה כן קשור, בהחלט, המעברים האלה הם שונים ושנה זה פרק זמן סביר.

רוני בר-און: כמה זמן נדרש למעבר בפיקוח על הבניה?

רוני בר-און: אני לא יודע מה הכללים לגבי מישהו שעבד פעם ברשות מקומית בתור קבלן מבצע ופתאום מתייצב בפרוייקטים דומים מן הסוג הזה כמפקח, לא יודע אם שנה זמן מספיק.

איתמר לוי: אני עובד בחברה של פינוי מוקשים.

איתמר לוי: הסוגיה היא ברמת הקידום האישי כי אם אנחנו רוצים שגם התחום של הפיקוח - שיגיעו אליו אנשים עם נסיון ומצד שני יש הפרדה טוטלית זאת אומרת, מי שהגיע לפיקוח מעולם לא עבד כמפעיל אז מאיפה יבוא הנסיון שלו?

איתמר לוי: זאת אומרת אם נעשה הפרדה של שלש שנים אז זה אומר שמי שעבד בתחום אחד לעולם לא יגיע לתחום האחר, הצינון הזה אומר שהוא צריך לחכות שלש שנים בלי לעסוק בכלל בתחום של שדה מוקשים, בגלל שאולי הוא יהיה בתחום של פיקוח.

איתמר לוי: צריך לחשוב גם על הצד הזה.

מעוז חלפון: אנחנו עובדים כחברה בינלאומית שמפנה מוקשים בעולם בקרוב לשלושים מדינות בעיקר באפריקה.

מעוז חלפון: החברה מתעסקת גם בפיקוחים.

מעוז חלפון: באותה מדינה שהיא עובדת בפיקוח היא לא מפנה ובמדינת שבהן היא מפנה היא ל א עובדת בפיקוח וזה פֶּר פרוייקט.

מעוז חלפון: העובדים חופשיים לעבור מחברה לחברה.

מעוז חלפון: לצורך העניI, כשעכשיו ניגשים לפרוייקט בינלאומי, העובדים רובם ככולם מגיעים ממדינה אחת, קמבודיה או ממדינות שיש בהן המון נסיון בפינוי מוקשים והעובדים לא נושאים את נטל האחריות של העברת מידע כזה או אחר, אין פה מידע סודי.

מירי פרנקל-שור: זה לא ענין של המידע הסודי זה ענין של ההקלות.

רוני בר-און: הנישואין בתוך המשפחה מוציאים ילדים לא טובים ולא טוב שמישהו פעם האבא ופעם הבן.

רוני בר-און: אני יכול להציע פשרה, הרי המעבר היותר קריטי הוא מהפעלה לפיקוח כי בכל אופן, דומיננטיות של הפיקוח היא משמעותית אז אני מציע שנתיים מהפעלה לפיקוח ושנה מפיקוח להפעלה.

רוני בר-און: האם אפשר יהיה לעמוד בזה?

מעוז חלפון: מדוע משרד הבטחון לא מפקח על זה בעצמו?

מירי פרנקל-שור: זה לא בדיוק שהוא לא מפקח בעצמו.

רוני בר-און: הוא מפקח על המפקחים אבל הוא צריך עוד פיקוח.

דובר: זה המודל היותר נפוץ בכל העולם.

דובר: שנתיים צינון מהפעלה לפיקוח ושנה צינון מפיקוח להפעלה.

ישראל טרייכמן: ניגוד עניינים 19.

ישראל טרייכמן: (א) הרשות לא תתקשר עם חברה מפקחת העלולה להמצא במצב של ניגוד עניינים, במישרין או בעקיפין, בין ביצוע תפקידה לפי החוק, לבין ענין אחר שלה או של בעל ענין בה או של נושא משרה בה, או בין ביצוע תפקידה כאמור לבין תפקיד אחר שאותו כל אחד מהם ממלא.

ישראל טרייכמן: (ב) הרשות לא תתקשר עם מפעיל העלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כמשמעותו בסעיף קטן (א).

ישראל טרייכמן: השעיה או ביטול התקשרות 20.

ישראל טרייכמן: הרשות רשאית, בכל עת, להשעות או לבטל התקשרות עם מפעיל או עם חברה מפקחת, לאחר שנתנה להם הזדמנות להשמיע את טענותיהם, אם נוכחה כי התקיים אחד מאלה: (1) ההתקשרות נעשתה על יסוד מידע כוזב או מטעה; (2) המפעיל או החברה המפקחת, לפי העניין, הפרו הוראה מההוראות לפי חוק זה או תנאי מתנאי ההתקשרות; (3) המפעיל או החברה המפקחת עלולות להימצא במצב של יש ניגוד עניינים כמשמעותו בסעיף 19.

ישראל טרייכמן: סימן ג': שטח סגור ושחרורו 21.

ישראל טרייכמן: בסימן זה – "מפקד צבאי" – כהגדרתו בתקנות ההגנה (שעת חירום) 1945; "צו סגירה", "שטח סגור" ו-"תעודת היתר" – כמשמעותם בתקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945.

ישראל טרייכמן: פעילות בשטח סגור 22.

ישראל טרייכמן: (א) מפקד צבאי או מי מטעמו ייתן תעודת היתר בכתב לרשות, למפעיל ולחברה מפקחת להיכנס לשטח סגור לביצוע תפקידיהם לפי חוק זה.

ישראל טרייכמן: (ב) (1) עם סיום עבודתו בשדה מוקשים יודיע המפעיל לרשות ולחברה המפקחת שהשטח פנוי ממוקשים.

ישראל טרייכמן: (2) חברה מפקחת תבדוק אם שדה מוקשים שהוטל על מפעיל לפנותו פנוי ממוקשים, ותודיע לרשות ולמפעיל על תוצאות בדיקתה, ותעודת ההיתר שניתנה למפעיל ולחברה המפקחת תבוטל.

ישראל טרייכמן: (ג) מצאה הרשות או חברה מפקחת כי שדה מוקשים שמפעיל פעל בו אינו פנוי ממוקשים, רשאית הרשות להורות למפעיל לשוב ולפנותו.

ישראל טרייכמן: (ד) הורתה הרשות כאמור בסעיף קטן (ג), ייתן המפקד הצבאי או מי מטעמו תעודת היתר למפעיל ולחברה המפקחת, והוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג) יחולו.

ישראל טרייכמן: (ה) הושעתה או בוטלה התקשרות עם מפעיל או עם חברה מפקחת בהתאם לסעיף 20, תבוטל תעודת ההיתר שניתנה להם.

ישראל טרייכמן: שחרור של שטח סגור על ידי מפקד צבאי 23.

ישראל טרייכמן: (א) הרשות תפנה למפקד הצבאי לשם ביטול צו הסגירה החל על אותו שטח בשל הימצאותם של מוקשים; לאחר שפעלה לפי כללי הפיקוח שנקבעו לפי סעיף 4(1)(ו) ולאחר שהמפעיל והחברה המפקחת הצהירו בפניה בכתב כי פעלו בהתאם למפרט הלאומי וכי השטח פנוי ממוקשים.

ישראל טרייכמן: (ב) פנתה הרשות כאמור, יבטל המפקד הצבאי את צו הסגירה, ובלבד שנוכח כי קיימים אישורים של המפעיל, החברה המפקחת והרשות כי השטח פנוי ממוקשים.

ישראל טרייכמן: (ג) לאחר ביטול צו הסגירה כאמור בסעיף קטן (ב) המפקד הצבאי או מי מטעמו יסיר את הגדר סביב השטח.

ישראל טרייכמן: סמכות כניסה 23א.

ישראל טרייכמן: לשם ביצוע הוראות חוק זה, רשאים הרשות, המפעיל והחברה המפקחת להיכנס לשטח סגור שניתן להם תעודת היתר לפי סעיף 22(א), לרבות לשטח סגור שבבעלות פרטית.

דודי דקל: אני מעלה שוב, מירי, את הענין של הבטחת דרגת הוודאות הגבוהה ביותר של שטח פנוי ממוקשים.

דודי דקל: אני חושב שיש טעם להוסיף את זה.

דודי דקל: תוכלי לנסח את זה כך שיתאים לך לענין האחריות אבל זה צריך להופיע כדי להבטיח שאנחנו עושים פינוי ברמה הנדרשת והבינלאומית, רמה שמבטיחה את שלום האזרחים.

מירי פרנקל-שור: אני עדיין עומדת על מה שאמרתי בתחילה.

רוני בר-און: דיאן, אמר לך המפקד הצבאי והרשות הצבאית המוסמכת, שהסטנדרט שלו, והיה על זה דיון בפעם הקודמת, שהסטנדרט שלו גבוה מן הסטנדרט האזרחי.

דודי דקל: אני לא אומר לעשות את זה בסטנדרט אזרחי אלא אני אומר לכלול בסטנדרט הגבוה ביותר.

דודי דקל: שיהיה הצבאי אבל שיהיה כתוב הגבוה ביותר, המירבי.

דודי דקל: אני אומר שלגבי הכרזה על השטח כפנוי ממוקשים בסעיף 23 ב', יוספו המלים "בדרגת הוודאות הגבוהה ביותר".

רוני בר-און: טוב, אני לא רואה בעיה בענין הזה.

אבי דיכטר: לגבי סעיף 22, אני לא רואה בעיה בסעיף 22, "יודיע", "תודיע", ברגע שכתבנו פה שמפקד צבאי יתן תעודת היתר בכתב, כל השאר מיותר, תודיע?

אבי דיכטר: תודיע בכתב.

אבי דיכטר: ולאחר מכן, עם סיום עבודתו בשדה המוקשים יודיע המפעיל בכתב, אחר כך ב(ב)(2) "תודיע בכתב".

ניסים זימבר: יש לי הצעה בקשר למה שדיאן הציע.

ניסים זימבר: יירשם "בדרגת הוודאות הגבוהה ביותר כקבוע במפרט הלאומי" הרי קבענו את המפרט הלאומי ששם יקבעו - - -

רוני בר-און: את 23 לא נפתח.

רוני בר-און: דיאן, תבוא על סיפוקך בסעיף 24.

ניסים זימבר: 24 הוא משהו אחר.

מירי פרנקל-שור: לא.

מירי פרנקל-שור: 24 בא יחד, כעיסקת חבילה, בצוותא חדא, יחד עם 23.

מירי פרנקל-שור: סעיף 23 הוא לב לבו של החוק שבו אנחנו רוצים שבסופו של יום יהיה באמת פינוי מוקשים ולא רק פינוי מוקשים אלא שגם יפתחו את השטח זאת אומרת, אנחנו רוצים שלא יווצר מצב שבו אנחנו נכתוב את כל המלים היפות האלו, גם יהיה כסף -הרי כבר סידרנו את ענין הכסף, גם יהיה פינוי אבל בסופו של דבר אף אחד לא יסיר את הגדר.

מירי פרנקל-שור: לכן אני מציעה, עם כל מה שדיאן רוצה, אנחנו ניתן את המוזיקה בכותרת ובסעיף 23 אני מציעה לא לגעת.

רוני בר-און: בסדר.

רוני בר-און: קיבלתי.

ישראל טרייכמן: פרק ה': אחריות 24.

ישראל טרייכמן: חייל או עובד משרד הביטחון שפעלו להסרת צו הסגירה בהתאם להוראות סעיף 23, יראו אותו כמי שנקט מידה סבירה של זהירות וקפידה ולא יראו אותו כמי שהתרשל במילוי תפקידו.

דב טבת: בנוסח הקודם, לגבי נושא של אחריות, לגבי החברות, דובר על הנושא של הסרת האחריות אבל משום מה הוא לא מופיע פה.

מירי פרנקל-שור: ראה, אנחנו גם אמרנו את זה, בסופו של יום, בתיאום הכנת החוק לקריאה ראשונה.

רוני בר-און: אומר לךָ מה ההבדל.

רוני בר-און: אנחנו את רשויות המדינה מחייבים להתעסק בזה ולכן אנחנו גם מספקים להן את ההגנה.

רוני בר-און: אם אתה קורא את החוק אז אתה לא רוצה לפנות מוקשים.

רוני בר-און: אל תגיש את ההצעות שלך.

רוני בר-און: תמצא את הדרך הביטוחית שלך, תעבוד פרפקט, תראה שאתה עובד ברמה כזאת של זהירות ואחריות, שלא יבואו אליך בטענות.

רוני בר-און: אני כמחוקק לגוף פרטי לא יכול לתת הגנות ולא מחוייב לתת הגנות.

רוני בר-און: עליו, על משרד הבטחון, עליו, על הקהנ"ר, אני כופה את העיסוק הזה, מכח החקיקה, עליך אני לא כופה.

רוני בר-און: יכול להיות שיש תשובות יותר טובות אבל אני לא מכחד ממך את מה שעומד ביסוד הענין הזה, אני לא יכול לתת אחריות מפטור בפלילים לחברות אזרחיות.

רוני בר-און: תדאג שהעובדים שלך יהיו אחראים, שיפעלו בהתאם ל manual וזה לא דבר בלתי נמנע, גם אני העסקתי הרבה מאד שנים אנשים בדיסציפלינות אזרחיות בעניינים לא פחות קשים מפינוי מוקשים ומסוכנים מפינוי מוקשים ולא הבטחתי לאף אחד מעורכי הדין או מהמתמחים שעבדו אצלי שאם הם יעברו עבירה פלילית או יתרשלו ברשלנות פלילית תוך כדי העבודה, אני יכול לתת להם הגנה.

רוני בר-און: אותם אני מכריח, הם לא רצו לעשות את זה, אני המחוקק הכרחתי לעשות את זה, את הקצין הזה הכרחתי להתעסק בזה לכן אני נותן לו את ההגנה.

רוני בר-און: זו התשובה שלי.

דב טבת: אבל החברות פועלות אך ורק על פי אותם נהלים ועל פי אותן הוראות.

רוני בר-און: אז תגיד.

רוני בר-און: אם יתנו לך הוראה שאתה חושב שאתה יכול להסתבך אתה אז תבקש לשנותה, זה התפקיד שלך.

ישראל טרייכמן: פרק ו': דיווח 25.

ישראל טרייכמן: (א) הרשות תגיש לשר ולוועדה המייעצת בתום כל שנה דוח על ביצוע התכנית השנתית בשנה שלגביה מוגש הדוח.

ישראל טרייכמן: (ב) השר יגיש לממשלה ולוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לא יאוחר מ-31 במרס בכל שנה, דוח על יישום תכנית שנתית של הרשות ומימוש תקציבה, וידווח לוועדה על כל עניין אחר הקשור לפעילות הרשות, לפי דרישתה; דוח כאמור יפורסם באתר האינטרנט של משרד הבטחון.

רוני בר-און: הנה לך הגילוי הנאות, רותי.

ישראל טרייכמן: ביצוע ותקנות 26.

ישראל טרייכמן: השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.

ישראל טרייכמן: 27.

ישראל טרייכמן: (א) הרשות תוקם תוך שישים ימים מיום פרסומו של חוק זה.

ישראל טרייכמן: (ב) תקנות לפי חוק זה יובאו לאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת בתוך ארבעה חודשים מיום פרסומו.

ישראל טרייכמן: (ג) הרשות תבחר מפעיל וחברה מפקחת לצורך פינוי שדה מוקשים ראשון בהתאם למפרט הלאומי, לכללים ולסדרי העבודה שקבעה, בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

ישראל טרייכמן: תיקון עקיף לחוק בתי משפט לעניינים מנהליים.

ישראל טרייכמן: 28.

ישראל טרייכמן: (א) בחוק בתי משפט לעניינים מנהליים התש"ס-2000, בתוספת הראשונה אחרי פרט 37 יבוא – "(38) החלטה של רשות לפי חוק לפינוי שדות מוקשים, התשע"א-2011, למעט החלטה לפי סעיפים 4(1), 14(ג), 15(א) עד 15(ג), 22 ו-23".

איתן כבל: מה קורה אם בתוך ארבעה חודשים לא יובאו תקנות?

רוני בר-און: יובאו.

איתן כבל: אני אומר את זה כי זה חוק שונה מחוקים אחרים.

איתן כבל: לתשובתך מירי, אני אומר שזה לא מספיק לקוות.

איתן כבל: מציע שהועדה תביא את התקנות.

רוני בר-און: If worst comes to worst והוא לא יגיע אז יושב פה אלמנט של הייעוץ המשפטי, הוא שמע, הוא ראה אז אנחנו נכפה עליו הר כגיגית.

משה כחלון: לגבי ההסתייגות של משרד החוץ, זו שביקשתם לדחות, הסתייגות לגבי גם הסכמים בינלאומיים.

משה כחלון: למה הסכמים בינלאומיים, ואני מבקש רק הבהרה.

רוני בר-און: ראה, זה היה הסדר הפשרות בדיון הראשון.

רוני בר-און: עשינו פשרות.

רוני בר-און: משרד החוץ מרוויח ראשי כי הוא יכול לזקוף עכשיו את קומתו הלוא אנחנו המדינה האחרונה שמצטרפת לפרוייקט הזה.

רוני בר-און: לגבי שאר המשרדים, כל אחד מהם רצה לדוק פורתא ולהם אמרנו: "אל תהיה צדיק הרבה" והם יודעים שיש להם חוק מצוין, שירוצו, יתרגמו אותו לאנגלית ושיגידו בעולם שאנחנו כמדינות כל העולם.

רוני בר-און: קודם כל, רוצה להודות לך על ההקראה.

רוני בר-און: תודה גם לעידו על עבודה טובה ובמיוחד תודה רבה גדולה למירי על כל הנושא של התיאום, של התיזמור הזה, ויושבים כאן כל כך הרבה אנשים שכל אחד כפי מידתו וכפי כבודו ולפי האינטרס שלו באמת מעוניין בחוק אבל ליצור מכל הענין הזה שכולם מביעים בחוק איזשהו דבר אחד שמיד נצביע עליו ונעביר אותו, ואני מדבר בשבחכם, היתה דרושה מידה גדולה של כשרון והרבה אורך רוח והרבה נסיון והרבה רצון ודבקות במטרה ועל כך תבורכו והזמן באמת לברך בצורה שזה ייכנס להיסטוריה, יהיה במליאת הכנסת, אבל ברכות.

רוני בר-און: אני רוצה להודות לכולם שיושבים סביב השולחן הזה כי אני יודע גם מנסיון וגם מהיכרות עם חלקכם שאם כל אחד היה דק פורתא באינטרס שלו והיה עומד על קוצו של יו"ד לא היינו מצליחים להגיע להצעת החוק הזו וחלק מן האנשים עשו ויתורים גדולים ועל כך אני מודה להם.

רוני בר-און: גם על החשש שעל השקטתו מוותרים חלק מן האנשים אני מודה ואם פגעתי במישהו במהלך הדיון הזה אני מבקש את סליחתו ולא עשיתי את זה אלא כדי להעביר את החוק הזה בזמן כי זמן בחוק הזה הוא מהות ואני מודה לכם על שיתוף הפעולה.

רוני בר-און: מציע לכם לאשר את החוק, כפי שהוקרא בפנינו, בכפוף לתיקונים שנתנו.

רוני בר-און: הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט החוק אושר ההצעה נתקבלה

רות פרמינגר: מבקשת להגיד תודה בשם אלה שנפגעו.

רות פרמינגר: אני הרבה שנים בכנסת והמהירות הזו היא חריגה וברכת "ישר כח!" לכל מי שעשה.

רות פרמינגר: כל אחד יכול לראות את עצמו כתורם פוטנציאלי לזה שלא יהיו יותר נפגעים בשדות המוקשים.

רוני בר-און: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.