ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 707, 2011-03-14 18:00

משה גפני: כדרכנו, אנחנו עוסקים בהצעת חוק מיסוי רווחי נפט, התשע"א-2011.

משה גפני: אנחנו בסעיף 16.

שי חרמש: בהמשך לדיון שהתקיים הבוקר, שתי הערות קטנות.

שי חרמש: את הפסקת הצהרים ניצלנו קצת ללמידה.

שי חרמש: הייתה שאלה לגבי הנושא הדיווח, האם הדיווח ברמה של החברות שמשתתפות במאגר או ברמת המאגר.

שי חרמש: אני למדתי דבר אחד תוך כדי השיחה, לא דווקא אתן, ומסתבר שברגע ששואבים גז או נפט מבאר, וזה לא ידעתי, לכל אחד מהשותפים יש אפשרות לקחת את האוניה שלו עם הדלק שלו ולהפליג.

שי חרמש: זאת אומרת, אין בהכרח שיווק מאורגן.

שי חרמש: זה לא תנובה.

שי חרמש: באות החברות ואומרות שהיות שכל אחד משווק בנפרד, ובעצם יש כאן גם סודות עסקיים ושיווקים עסקיים, אי אפשר שהדיווח יהיה ברמת הבאר או ברמת השדה אלא הוא צריך להיות ברמת החברה.

שי חרמש: היה ויכוח בנושא הזה והוא נשאר פתוח.

שי חרמש: אני מציע שתתייחסו לזה.

מיכל דויטש הנר: אמרנו שאנחנו צריכים לחשוב על זה.

מיכל דויטש הנר: הבנו את הבעייתיות ונחזור עם תשובה.

משה גפני: החוק הוא שלכם.

משה גפני: אני עושה מאמץ לסיים אותו עד הפגרה אבל אני לא מבטיח.

משה גפני: הרבה מאוד תלוי בכם מכיוון שאנחנו נצטרך הרבה ימים לדיונים ויש הרבה שאלות שנשארו פתוחות.

משה גפני: אחרי שאתם חוזרים עם תשובות, ואני מקווה שהתשובות האלה תהיינה תשובות טובות ולא נצטרך לקיים דיונים נוספים, נצטרך לנסח את הדברים.

משה גפני: קחו זאת בחשבון.

משה גפני: עם כל הכבוד לזה שאני עובד אצלכם, אבל לא במשרה מלאה.

שאול מרידור: נשתדל לתת תשובות השבוע.

משה גפני: אני מציע שתתנו תשובות טובות.

שאול מרידור: נשתדל להביא את הנוסח יחד עם שגית כך שעל החלק הזה נעבור לפני כן.

משה גפני: סעיף 16.

נעמה קאופמן: פרק ה': מיסוי שותפות הנפט 16.

נעמה קאופמן: מיסוי שותפות נפט (א) על שותפות נפט יחולו הוראות הפקודה, בשינויים אלה: (1) לעניין סעיף 63(א)(1) לפקודה יחושב חלקו של כל שותף בשנת המס מההכנסה החייבת של שותפות הנפט או מהפסדיה, שעליהם דווח לפי הוראות פסקה (2).

נעמה קאופמן: (2) על אף הוראות סעיף 63(א)(2) ו-(3) לפקודה, השותף הכללי יהיה חייב בהגשת דוח על הכנסתה החייבת של שותפות הנפט או הפסדיה, בהתאם להוראות שיקבע המנהל, ובכלל זה הוראות לעניין הגשת דוח מאושר בידי רואה חשבון ומתואם בידיו לצורכי מס.

נעמה קאופמן: דוח לפי פסקה זו יראו אותו כדוח לפי סעיף 131 לפקודה בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: (3) לא הוגש דוח כאמור בפסקה (2), רשאי פקיד השומה לקבוע לפי מיטב שפיטתו את סכום הכנסתה החייבת של שותפות הנפט או הפסדיה, ויחולו הוראות חלק ט' לפקודה, בכפוף לאמור בפסקה (5) ובשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: (4) לא הוגש דוח כאמור בפסקה (2), רשאי פקיד השומה לקבוע לפי מיטב שפיטתו את סכום הכנסתה החייבת של שותפות הנפט או הפסדיה, ויחולו הוראות חלק א' לפקודה, בכפוף לאמור בפסקה (5) ובשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: (5) השותף הכללי והוא בלבד רשאי להשיג או לערער על שומת ההכנסה החייבת של שותפות הנפט או הפסדיה, שקבע פקיד השומה, לפי הוראות סעיפים 150, 153 ו-157 לפקודה.

נעמה קאופמן: השותפים האחרים רשאים להשיג או לערער על השפעת השומה האמורה על הכנסתם אך לא על השומה עצמה.

נעמה קאופמן: (6) השותף הכללי ישלם בעת שהוא מגיש את הדוח לפי הוראות פסקה (2) את המס הנובע ממנו, על חשבון המס שחייבים בו השותפים בשותפות הנפט בשנת המס שלגביה הוגש הדוח, לפי שיעור חלקם של השותפים שהם חבר בני אדם, בשותפות הנפט, ושיעור חלקם של השותפים שהם יחידים, באותה שותפות, בתום שנת המס שלגביה הוגש הדוח, ובלבד שלעניין זה יראו את הכנסתם החייבת של היחידים מהשותפות כאילו חל עליה שיעור המס המרבי לפי הוראות סעיף 121 לפקודה.

נעמה קאופמן: לעניין פסקה זו יחולו הוראות סעיף 187(א) לפקודה, בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: (7) (א) פקיד השומה ימסור לשותף הכללי את הודעות השומה על ההכנסה החייבת של שותפות הנפט או הפסדיה, לפי הוראות הפקודה.

נעמה קאופמן: (ב) נמסרה לשותף הכללי הודעת שומה לפי סעיף 149 לפקודה, חייב הוא, בתוך 15 ימים מיום מסירת ההודעה, לשלם את יתרת המס הנובעת ממנה, ואם הגיש השגה לפי הוראות סעיף 150 לפקודה – את יתרת המס שאינה שנויה במחלוקת.

נעמה קאופמן: (ג) נמסרה לשותף הכללי הודעת שומה מתוקנת לפי סעיף 152(א) לפקודה, או צו לפי סעיף 152(ב) לפקודה, חייב הוא בתוך 15 ימים מיום מסירת ההודעה או הצו לשלם את יתרת המס הנובעת מהם, ואם הגיש ערעור לפי הוראות סעיף 153 לפקודה – את יתרת המס שאינה שנויה במחלוקת.

נעמה קאופמן: (ד) נמסרה לשותף הכללי החלטת בית המשפט בערעור לפי סעיפים 156 או 157 לפקודה, יחולו לגביו הוראות סעיף 185 לפקודה כאילו היה הנישום.

נעמה קאופמן: (8) (א) פקיד השומה רשאי לקבוע מקדמות על חשבון המס שיהיו חייבים בו השותפים בשותפות נפט באותה שנת מס.

נעמה קאופמן: שיעור המקדמות כאמור ייקבע בשים לב לשיעור חלקם של השותפים שהם חבר בני אדם, בשותפות הנפט, ולשיעור חלקם של השותפים שהם יחידים באותה שותפות, בתום שנת המס שקדמה לשנת המס שלגביה נקבעות המקדמות כאמור, ובלבד שלעניין זה יראו את הכנסתם החייבת של היחידים מהשותפות כאילו חל עליה שיעור המס המרבי לפי הוראות סעיף 121 לפקודה.

נעמה קאופמן: מקדמות כאמור ישולמו על ידי השותף הכללי.

נעמה קאופמן: מקדמות לפי פסקת משנה זו יראו אותן כמקדמות שנקבעו לפי סעיף 175 לפקודה, בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: (ב) שולם מס לפי הוראות פסקת משנה (א) יתר על סכום המס הנובע מהדוח לפי פסקה (6), תוחזר היתרה לשותף הכלי, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 159א לפקודה, בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: (ב) בסעיף זה - (1) "שותפות נפט" – שותפות כהגדרתה בתקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות בשותפות לחיפושי נפט), התשמ"ט-1988.

נעמה קאופמן: (2) "שותף כללי" – כהגדרתו בפקודת השותפויות (נוסח חדש, התשל"ה-1975.

נעמה קאופמן: (3) לכל מונח תהא המשמעות הנודעת לו בפקדה, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת.

משה גפני: הסבר.

שי חרמש: שאלה.

שי חרמש: אחרי שעברנו את 159א, פסקה (6), 175, 156, 153, 152, כל הסעיפים האלה, הם נוהל רגיל ורוטיני של שומת מס?

שי חרמש: אין כאן שום דבר ייחודי?

שי חרמש: אם יש משהו ייחודי, תסבירו מה זה.

שי חרמש: זה רגולרי לגמרי?

מיכל דויטש הנר: לא.

מיכל דויטש הנר: זה רגולרי במובן הליך השומה.

משה גפני: אפשר לפני כן להסביר?

משה גפני: הוא כבר קרא את הכול והבין הכול.

משה גפני: אני שואל מה ההסבר לפרק הזה.

מיכל דויטש הנר: אני אדבר לרגע על הסעיף הזה בנפרד, על סעיף 16 בפני עצמו.

שגית אפיק: הוא כל הפרק.

מיכל דויטש הנר: סעיף 16 בעצם קובע דין מיוחד לעניין הליכי שומה, הגבייה והעונשין לגבי שותפות לחיפושי נפט שהוא שותפות.

מיכל דויטש הנר: בעצם נכון להיום בדין המהותי על פי הפקודה ובדין הפרוצדוראלי על פי הפקודה, שותפות לא נחשבת חבר בני אדם כאילו היה תאגיד במיסוי דו שלבי אלא יש הרמת מסך, כך שמיסוי השותפות בעצם נעשה ברמתו של כל שותף ושותף.

מיכל דויטש הנר: בהקשר של השותפות הזאת, של שותפות שנסחרת בבורסה, אנחנו מבקשים לקבוע הוראות לפיהן ברמת השומה והגבייה אנחנו נתייחס לאותה שותפות נסחרת כחבר בני אדם, כאילו היה יחידה מיסויית בפני עצמה.

קריאה: מקביל לחברה בע"מ.

מיכל דויטש הנר: מקביל לחברה בע"מ אבל רק לשלבים, מה שנקרא המקדמיים.

מיכל דויטש הנר: בסופו של יום, כאשר מיוחסת ההכנסה לשותף כלשהו בשותפות, המס שהוא יהיה חייב בו, יהיה לפי נתוניו האישיים.

מיכל דויטש הנר: לא שינינו את הדין המהותי.

שי חרמש: זה לגבי המקדמה בלבד.

מיכל דויטש הנר: המקדמה בלבד, אבל מאידך יש גם מס על חשבון הדוח שמוגש לשותפות כיחידה מיסויית נפרדת.

שי חרמש: זאת אומרת, המס הסופי הוא ברמת השותף.

מיכל דויטש הנר: בסוף בסוף בסוף, אם יהיה לי יחיד שנניח לפי נתוניו האישיים לא היה חייב בתשלום מס, ונגבה על פי דוח השותפות מס ממנו ולפי שיעור המס הגבוה ביותר שקבוע בסעיף 121 לפקודה, המס הזה יוחזר לו ברמה האישית.

מיכל דויטש הנר: מבחינת ההתנהלות השומתית מול אותה שותפות נסחרת, אנחנו מבקשים לשנות את הדין כך שההתנהלות תהיה מול השותף הכללי ומול השותפות כאילו הייתה יחידה מיסויית בפני עצמה.

קריאה: זה לא המצב כיום?

מיכל דויטש הנר: זאת לא הנורמה הקיימת בחוק.

מיכל דויטש הנר: זה קיים מבחינת ההתנהלות בפרקטיקה מול פקיד השומה המטפל בשותפויות הללו.

משה גפני: הגופים טענו שזאת הפרה של הסכם אתם.

מיכל דויטש הנר: באיזה מובן?

מיכל דויטש הנר: אני יכולה להצהיר כאן לפרוטוקול שזה מעגן את הנורמות שקבועות בעניין ניכוי מס במקור ומקדמות שקבועות בהסכמי השומה עם השותפויות הנסחרות.

משה גפני: מי אומר שזאת הפרת הסכם?

משה גפני: עורך דין אינדיג.

חיים אינדיג: לא אמרתי הפרת הסכם.

משה גפני: אני רוצה קודם התייחסות להפרת הסכם.

חיים אינדיג: אני לא מדבר על הפרת הסכם.

משה גפני: את זה הבנתי.

משה גפני: אני אאפשר לך אחר כך להתייחס.

משה גפני: מיכל, יש בעיה?

מיכל דויטש הנר: לא.

מיכל דויטש הנר: רציתי לדעת מי אמר.

משה גפני: הוא מייצג את גבעות עולם.

מיכל דויטש הנר: רציתי להבין על איזה הסכם מדובר.

משה גפני: מי טוען להפרת הסכם?

נסים יהושע: אני מייצג שותפויות נפט וגז.

נסים יהושע: הסעיף הזה, סעיף16, מהווה פגיעה קשה ביחידים.

נסים יהושע: כל הסעיף פוגע ביחידים.

משה גפני: אני שואל אם אתם טוענים להפרת הסכם.

נסים יהושע: גם הפרה וגם פגיעה.

משה גפני: הפרת הסכם, זה החלק שעכשיו מעניין אותי.

נסים יהושע: לגבי הפרת הסכם.

נסים יהושע: היום ההסכמים עם פקיד השומה, כל נושא תשלום המס של יחידים מוסדר בתיאום עם פקיד שומה ויש הסכם חתום עם פקיד שומה שבא וקובע את שיטת תשלום המס של יחידים בכל סוף שנה.

מיכל דויטש הנר: הסכם שומה.

נסים יהושע: פקיד שומה, פשמ"ג, היה ער לבעייתיות הזאת של יחידים, של שותפים בחברות ציבוריות בבורסה, והוא יצר הסדר מיוחד שהשותפויות אמורות לנהוג בו, לפיו בתום כל שנה מחשבים את הרווח החייב במס של כל השותפות ובוחנים באמצעות הבנקים מי אלה היחידים שמחזיקים ביחידות.

נסים יהושע: יותר מזה, למה אמרתי שיש כאן

נסים יהושע: גם הפרה וגם פגיעה?

נסים יהושע: היחידים רשאים בתום כל שנה לגשת לפקיד שומה, אותה יחידה מחדרה או יחיד מפתח תקווה.

אודי אדירי: עדיין רשאים.

נסים יהושע: אפשר להגיש לבנק את האישור שלו, אם הוא נכה או לא נכה, ובהתאם לאישור שלו מנכים ממנו את המס.

נסים יהושע: בא הסעיף הזה, ודרך אגב, הוא לא שייך להיטל והוא לא שייך לוועדת ששינסקי ולא להמלצות שלה, הוא לא הופיע בהמלצות שלה.

משה גפני: למה הכנסתם את זה?

משה גפני: הוא באמצע רשות דיבור, אבל אני שואל למה הכנסתם את זה.

משה גפני: כדי שנשב כאן בשעה 6:00 בערב?

מיכל דויטש הנר: לא.

מיכל דויטש הנר: נהפוך הוא.

משה גפני: אל תכניסו מה שלא צריך.

משה גפני: תוציאו.

משה גפני: לשם מה צריך את זה?

משה גפני: אפשר לעבור לפרק הבא?

מיכל דויטש הנר: לא.

משה גפני: אתם עושים טעות.

משה גפני: מה שלא חיוני, בשביל מה צריך את זה?

חיים אורון: תן לשמוע קודם.

משה גפני: אני רוצה לערער לה את הביטחון העצמי ואני לא מצליח.

מיכל דויטש הנר: כאשר אנחנו נדון בסעיף הבא על ניכוי שיינתן ברמת התאגיד המיסויי המיוחד הזה שנקרא לו שותפות נפט נסחרת, כאשר הניכוי יהיה כזה שיינתן כאילו הוא ניתן לחברה כך שהפסד שנובע ממנו לא יעלה לרמת כל אחד מיחידי השותפות, אנחנו היינו חייבים ליצור נורמה חוקית שתעגן את אותה שותפות כתאגיד מיסויי.

מיכל דויטש הנר: אי אפשר היה להמשיך עם הנוהג של הסכמים שבעצם מה שכתבנו כאן איננו סותר במילה אחת את מה שהוצג כרגע.

מיכל דויטש הנר: כמו שאמרנו, מחשבים את ההכנסה החייבת של השותפות וזה כתוב בסעיף הראשון, מחשבים את המס שנובע על הכנסתה החייבת של אותה שותפות לפי מספר היחידים שקיימים באותה שותפות ומספר החברות שקיימות באותה השותפות, ממסים את ההכנסה החייבת לפי שיעור המס המקסימאלי, כל אחד מהמחזיקים בשותפות יכול לדרוש את המס ששולם על חשבונו ביתר לפי נתוניו האישיים.

מיכל דויטש הנר: משמע, היה נכה, יגיש דוח, יבקש מפקיד השומה את החזר המס ששולם על ידו.

קריאה: יגיש דוח.

מיכל דויטש הנר: גם היום שיעור המס שנגבה במסגרת הסכמי השומה שנערכים עם פשמ"ג הוא כזה שאיננו מתחשב בנתוניו האישיים של היחיד.

מיכל דויטש הנר: כל יחיד ברמת הנתונים האישיים שלו מתחשבן מול פקיד השומה.

מיכל דויטש הנר: ברמת ההסכם מול השותפות, פשמ"ג איננו בודק אם מדובר בנכה, אם מדובר ביחיד ששיעור המס המקסימאלי שלו הוא שלושים אחוזים.

נסים יהושע: זה לא מדויק.

נסים יהושע: תדייקי.

משה גפני: כמה זה חיוני?

מיכל דויטש הנר: אני רוצה להסביר מה זה אומר.

מיכל דויטש הנר: כשאתה נותן הוצאה ליחידה, יחידה משקית שכל ההוצאה עולה כלפי מעלה, זה אומר שאם אין מספיק הכנסה ביחידה למטה, ההפסד עולה לכל אחד מיחידי השותפות.

קריאה: מה זה מפריע?

מיכל דויטש הנר: רצו ליצור מצב לפיו אותו הפסד לא יעלה לכל אחד מהמחזיקים בשותפות אלא יישאר ברמת התאגיד.

מיכל דויטש הנר: למה יישאר ברמת התאגיד?

מיכל דויטש הנר: כדי שאותו תאגיד יוכל להשתמש באותו זיכוי שיש לו בשנים שיש לו הכנסות והוצאות נוספות.

משה גפני: ההפסדים יישארו ברמת התאגיד.

משה גפני: בסדר.

מיכל דויטש הנר: למטה.

מיכל דויטש הנר: כאילו תאגיד.

משה גפני: רשות המסים רוצה לעזור לכם.

קריאה: לא, היא לא רוצה.

משה גפני: שההפסדים יהיו ברמת התאגיד.

חיים אורון: השותפות שהיא תאגיד.

משה גפני: למה אתם לא רוצים לקבל את הטובה הזאת?

נסים יהושע: כפי שאמרתי קודם, כל הנושא היום מוסדר בתיאום עם מס הכנסה וכל המס משולם על ידי כל שותפות בצורה מאוד מוסדרת ויפה.

נסים יהושע: הסעיף הזה יוצר בלגן ופגיעה, ואני אסביר עוד פעם.

נסים יהושע: ניקח את אותו יחיד.

נסים יהושע: השותפות התחילה לקדוח בשנה מסוימת ואותו יחיד הפסיד שלושים אלף שקלים באותה שנה.

נסים יהושע: הוא יקבל פתק הביתה האומר שאתה, היחיד, הפסדת שלושים אלף שקלים, לך ותגיש דוח או תעשה פעולה כלשהי.

נסים יהושע: היחידים לא מגישים דוחות, שכירים לא מגישים דוחות.

נסים יהושע: הנייר הזה של השלושים אלף שקלים הפסד, ישכב בבית.

שלי יחימוביץ': למה זה ישכב אצלו בבית?

נסים יהושע: הוא צריך להגיש דוח כדי לנצל את ההפסד הזה.

שלי יחימוביץ': בסדר, הוא אדם שמשקיע בבורסה.

נסים יהושע: הוא צריך להגיש דוח.

אודי אדירי: אנחנו הצגנו את הדוח הזה בוועדה.

נסים יהושע: אחרי שנה יש רווח של שלושים אלף שקלים.

נסים יהושע: הסעיף כאן בא ואומר ששיעור המס השולי הכי גבוה של יחידים, כמה הוא?

נסים יהושע: 45-50.

נסים יהושע: על השלושים אלף שקלים האלה צריך לשלם 15 אלף שקלים מס.

נסים יהושע: זאת אומרת, על שלושים אלף שקלים בשנה קודמת אין כלום ועל שלושים אלף רווח, משלמים מס.

חיים אורון: הוא יכול להשתמש בזה לשנה הבאה.

נסים יהושע: הוא צריך להגיש דוח.

נסים יהושע: המס של ה-15 אלף שקלים, הוא לא מעורב אלא השותפות מעבירה את המס הזה.

נסים יהושע: היא לא יכולה לקזז את ההפסד שהיה בשנה קודמת כי לא מאפשרים לה.

חיים אורון: הם הסבירו לנו כרגע שהם משאירים את ההפסד בשותפות.

קריאה: רק הפחת.

אודי אדירי: אולי נסביר כמה דברים.

אודי אדירי: זה מביא אותנו לסעיף 17 אבל אני אסביר את הרציונאל.

אודי אדירי: קודם כל, אמרה מיכל שלמיטב הבנתנו ההנחה שיש כאן תואמת את מה שיש היום בהסכמים עם הפשמ"ג וגם היום שיעור המס השולי שהוא בסופו של דבר נמוך יותר, הוא נדרש ללכת ולקבל חזרה את הכסף והדוח הזה, הצגנו אותו בזמנו גם בוועדה בדיונים קודמים.

נסים יהושע: אני מכיר את ההסכם.

נסים יהושע: לכל היחידים כתוב שכל יחיד רשאי לגשת לבנק, להביא אישור מס הכנסה ולא ינוכה ממנו מס על ידי הבנק.

אודי אדירי: את הדוח הזה הצגנו בזמנו לוועדה.

אודי אדירי: זה דוח של שני עמודים, אינטרנטי, דוח תיאום מס פשוט.

אודי אדירי: מעבר לזה, למה בכלל נדרשנו לסוגיה הזאת.

אודי אדירי: חלק ממה שנדרשנו בוועדת ששינסקי זה לסייע ולתמוך או לאזן את ההיבט התזרימי של שותפויות הגז והנפט.

אודי אדירי: עלתה טענה שאמרה שהכל בסדר או לא בסדר, מגדילים את הנתח הממשלתי אבל בואו תסייעו לנו במימון.

אודי אדירי: לכן אחד הדברים שהפעלנו במסגרת מסקנות ועדת ששינסקי זה הכרה או מתן אפשרות של פחת מואץ לשותפויות הנפט.

אודי אדירי: אם כן, קודם כל, הדבר הזה הפגיש אותנו עם הצורך לטפל גם בהתייחסות של פקודת מס הכנסה לשותפויות.

אודי אדירי: יותר מזה, והסבירה את זה מיכל קודם לכן, דיני השותפות, אם היינו קובעים פחת מואץ רגיל, המשמעות הייתה שאם הפחת המואץ לצורך העניין הוא 15 אחוזים או 20 אחוזים בשנה, ובאותה שנה ההכנסה החייבת של השותפות הייתה נמוכה יותר, הכסף הזה – ההפסד - לא היה נשאר בשותפות אלא היה עולה למעלה, לא היה נצבר ולא היה מסייע לצורכי המימון של השותפות בצורת מגן מס.

משה גפני: הבנתי.

אודי אדירי: אני אגיד עוד דבר אחד.

אודי אדירי: מה שעשינו בסעיף 17, ומיד תראו, גם לא הכרחנו שותפות לעשות את זה.

אודי אדירי: נתנו לשותפות את האופציה לבחור האם היא רוצה באמת פחת מואץ רגיל או האם היא רוצה לקבוע אותו בגובה ההכנסה החייבת על מנת באמת לאפשר לה את היתרון המימוני.

נסים יהושע: אתה מוכן להכניס את הסעיף הזה גם כאן?

אודי אדירי: מיד נגיע לסעיף 17.

נסים יהושע: לא, בסעיף 16.

יוסי אלפיה: מיכל הציגה משהו שלא קיים בחוק.

אודי אדירי: מיכל הציגה את המשמעות של זה.

יוסי אלפיה: מה שאתה הצגת, זה נכון, יש זיכוי פחת.

אודי אדירי: זאת המשמעות קודם כל, לא צריך להתווכח כי מיד נגיע לסעיף 17 ונראה מה יש בו ומה אין בו.

אודי אדירי: מה שיש בו, זה מה שאמרתי והמשמעות של זה היא בדיוק מה שמיכל אמרה.

אודי אדירי: בשורה התחתונה, לכן זה הפגיש אותנו עם הצורך להתייחס גם לשותפויות ולמיטב הבנתנו - ונועצנו כמובן עם הפשמ"ג – מה שעשינו כאן תואם את ההסכמים הקיימים.

יוסי אלפיה: אדוני, כמה הערות לסעיף.

יוסי אלפיה: ראשית, ביחס למה שמיכל הציגה, הנושא של גלגול הפסדים.

יוסי אלפיה: כרגע להבנתנו זה לא קיים בנוסח החוק.

יוסי אלפיה: מה שקיים זה גלגול פחת ולא גלגול הפסדים.

יוסי אלפיה: אנחנו מבקשים, שוב, בדיוק את אותו הסבר של מיכל לצורכי המימון.

יוסי אלפיה: גלגול הפסדים חשוב לשותפויות ונבקש להכניס אותו.

יוסי אלפיה: הערה שנייה ביחס לניכוי המס ליחידים.

יוסי אלפיה: מה שקובע כאן הסעיף, וחשוב כאן לומר, הוא קובע ניכוי מס מקסימאלי ליחידים.

יוסי אלפיה: נניח שיחיד 45, ביטוח לאומי 50, לא משנה, 45 אחוזים מס ניכוי במקור שאנחנו מורידים לו.

יוסי אלפיה: מי שמחזיק דרך חברה, מנכים לו את המס המקסימאלי של חברה.

יוסי אלפיה: מה יצרתם כאן?

יוסי אלפיה: מה יוצרת הצעת החוק כתמריץ?

יוסי אלפיה: כל מי שהוא משקיע מתוחכם, כל מי שהוא משקיע שיש לו רואה חשבון שמייעץ לו או יועץ מס, הוא ישר יעבור לחברה, ואז מי יישאר נפגע?

יוסי אלפיה: אותו משקיע קטן שמשקיע כמה אלפי שקלים, שאין לו יועץ מס, שאין לו רואה חשבון, שהוא לא מגיש את הדוחות.

יוסי אלפיה: הוא יישאר זה שנפגע.

אודי אדירי: ומה שכרו?

יוסי אלפיה: תן לי, אני אסיים את דבריי.

יוסי אלפיה: אין לי אינטרס כאן ואני מקווה שזה ברור לך.

שאול מרידור: אני רוצה להבין מה אתה אומר.

שאול מרידור: הוא נפגע כי הוא לא מגיש דוח למס הכנסה.

שאול מרידור: אם הוא יגיש דוח, הוא לא ייפגע.

נסים יהושע: לפעמים עלויות הגשת הדוח יהיו יותר גבוהות.

שאול מרידור: עלות הגשת הדוח?

נסים יהושע: עלות הגשת הדוח.

שאול מרידור: תסתכלו על הדוח.

שאול מרידור: שני עמודים.

יוסי אלפיה: שאול, לא כל בן אדם משקיע מספיק כסף, זה יכול להיות אדם שמשקיע אלף או אלפיים שקלים והוא צריך לרוץ אחרי הדוח ולא כל בן אדם ער למושגים האלה בלי שיש לו ייעוץ מקצועי.

יוסי אלפיה: המורכבות של החוק הזה היא מאוד גדולה.

חיים אורון: כשבאים אלי עם ההוא שמשקיע אלף שקלים, יש לי חולשה.

חיים אורון: עוד פעם מדברים על האלמנה ושבעת היתומים שיש לה אלף שקלים.

חיים אורון: עליה אני מוותר.

חיים אורון: נעשה סעיף בחוק שמי שמתחת לאלף שקלים, שום דבר.

יוסי אלפיה: כל מה שאנחנו אומרים כאן זה שתהיו ערים לזה.

חיים אורון: ערים למה?

יוסי אלפיה: אני אסביר.

יוסי אלפיה: גם אם סף המס שלי הוא עשרה אחוזים והשקעתי בשותפויות הללו, מנכים ממני במקור 45 אחוזים מס.

שאול מרידור: אבל זאת קבוצה ריקה.

שאול מרידור: בן אדם שיש לו סף מס עשרה אחוזים והוא מחליט שהוא בכל זאת הולך ומשקיע בדברים האלה.

יוסי אלפיה: הערה נוספת אדוני מתייחסת למחויבות.

יוסי אלפיה: היום לפי ההסכמים עם הפשמ"ג מי שמבצע בעצם את ניכוי המס, זאת מערכת הסליקה הבנקאית.

יוסי אלפיה: היא יודעת מי מחזיק, אליה בעצם מגיעים והיא יודעת מי מחזיק.

יוסי אלפיה: מגיעים אליה ואומרים יש לי פטור.

יוסי אלפיה: אם אין לו פטור, היא מנכה לו במקור.

יוסי אלפיה: זאת מערכת הסליקה הבנקאית.

יוסי אלפיה: מה שמטילים כאן על השותפויות זה משהו שאי אפשר לעמוד בו.

יוסי אלפיה: אני לא יודע מי מחזיק בי.

יוסי אלפיה: אין לנו את האינפורמציה הזאת.

נסים יהושע: האינפורמציה הזאת לא קיימת.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: תודה.

צבי נמט: כשאתה מוכר את היחידה בבורסה, אז נעשה קיזוז של הרווח.

יוסי אלפיה: אנחנו לא מדברים על רווח הון.

צבי נמט: ברמת השותפות יש התנהלות מול פשמ"ג ופשמ"ג, על פי ההסכמים שיש לכם, כאלה או אחרים, גובה את הכסף.

צבי נמט: רווחי הון הם רווחי הון.

יוסי אלפיה: לא מדברים על זה.

יוסי אלפיה: מדברים על הרווח מהתעודה.

צבי נמט: אף אחד לא מדבר על רווח מהתעודה.

משה גפני: הוויכוח נגמר.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אנחנו נצביע נגד, אבל אל תפריעו לנו עכשיו.

צבי נמט: הרווח מהתעודה הוא אחרי שנעשתה שומה ברמת השותפות על פי דוח רווח והפסד שהוגש.

צבי נמט: אנחנו מדברים על הנושא הזה של דוח רווח והפסד של השותפות, איך אנחנו מנתחים אותו.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: מה זה משנה?

משה גפני: הוויכוח ברור.

משה גפני: אתם לא רוצים לרדוף אחרי האנשים שישלמו מס הכנסה.

משה גפני: מי שייפגע מזה, אלה היחידים.

משה גפני: זה ברור.

שאול מרידור: אבל האמירה ---

משה גפני: האמירה נכונה.

שאול מרידור: שימלא דוח בן שני עמודים.

חיים אינדיג: יש לי שלוש הערות.

חיים אינדיג: הראשונה, אני רוצה להצטרף לדברים שנאמרו כאן ואני רוצה להבהיר.

חיים אינדיג: כתוב כאן שהשותף הכללי צריך לשלם את המס לפי שיעור חלקם של השותפים שהם חבר בני אדם בשותפות ושיעור חלקם של השותפים שהם יחידים בתוך שנת המס הקודמת.

חיים אינדיג: השותף הכללי לא יכול לדעת מי הם חבר בני אדם ומי הם יחידים.

חיים אינדיג: אין שום אפשרות לדעת את זה כי זה חסוי.

מיכל דויטש הנר: אין לו את רשימת מחזיקי היחידות?

קריאה: אין לו.

חיים אינדיג: אין רשימה כזאת.

מיכל דויטש הנר: אתה לא יכול לחיות בלי זה.

חיים אינדיג: אין רשימה כזאת.

משה גפני: מה אנחנו עושים במקרה כזה שהם אומרים שאין רשימה והם אומרים שיש?

חיים אורון: לשיטת

חיים אורון: כם הוא לא צריך דוח.

חיים אורון: איך יודעים?

יוסי אלפיה: דרך הבנקים.

יוסי אלפיה: היום מערכת הסליקה הבנקאית יודעת כל אחד, מי מחזיק.

שי חרמש: מערכת הסליקה הבנקאית לא צריכה לנכות מס?

יוסי אלפיה: היא צריכה לנכות.

שי חרמש: דיבידנד מנכים במקור כדיבידנד.

יוסי אלפיה: זה לא דיבידנד.

שי חרמש: תמלוג הוא לא דיבידנד?

יוסי אלפיה: זה לא תמלוג.

חיים אורון: מיכל, מה הבעיה שלכם שמערכת הסליקה הבנקאית תעשה את זה?

מיכל דויטש הנר: אין שום קשר בין מערכת הסליקה הבנקאית.

שי חרמש: אין לה את השומה האישית של הנישום.

מיכל דויטש הנר: הרי מה הסבירו לנו בתחילת היום?

מיכל דויטש הנר: הם באים ומגישים דוח.

מיכל דויטש הנר: איזה דוח הם מגישים?

מיכל דויטש הנר: מגישים דוח של השותפות.

מיכל דויטש הנר: תוך חודש וחצי נגמרת השומה.

מיכל דויטש הנר: איזה שומה נגמרת תוך חודש וחצי?

מיכל דויטש הנר: השומה של השותפות.

מיכל דויטש הנר: מה מתוך זה עובר?

מיכל דויטש הנר: לפי כל אחד מהמחזיקים.

מיכל דויטש הנר: מה פה ממה שכתוב שונה?

מיכל דויטש הנר: אני אסביר מה שונה.

מיכל דויטש הנר: עד היום זאת הייתה חלוקה של הפסדים.

מיכל דויטש הנר: נכון להיום, ברגע שהתחילו להיות רווחים באותו מתווה של אותן שותפויות שעד היום קיבלו שומה תוך חודש וחצי, דבר שאין לו אח ורע, בגלל השעטנז שבין שותפות שהיא יחידה מיסויית עם הרמת מסך לבין משהו שיש לו יחידה נסחרת בבורסה כאילו היא חבר בני אדם לכל דבר ועניין, אנחנו חייבים להסדיר את הנושא הזה בנורמה חוקית.

חיים אורון: את זה הבנתי, אבל הם טוענים שאין רשימה של המחזיקים.

מיכל דויטש הנר: הגדרת מחזיק זכאי, כדי לתפעל ---

משה גפני: מה את עונה על השאלה הזאת?

משה גפני: אין להם רשימה.

שי חרמש: מיכל, בעל התעודה מקבל את ההעברה דרך הבנק.

שי חרמש: ניכו לו 45 אחוזים.

שי חרמש: האינטרס שלו הוא לבוא לפקיד השומה ולומר שההכנסה שלו היא 5,000 שקלים בחודש, הוא משלם מס עשרה אחוזים, הגיעו אליו עוד חמישים אלף שקל, ולבקש ממנו לעשות תיאום מס.

שי חרמש: את זה הוא יכול לעשות?

מיכל דויטש הנר: תעשה לי החזר.

אודי אדירי: חבר הכנסת חרמש, עוסקים כאן בשלב המקדמי יותר.

אודי אדירי: השלב המקדמי יותר הוא השלב שבו מוגדר מה שיעור המס המשוקלל לשותפות.

אודי אדירי: מה שהסעיף הזה אומר זה ששיעור המס המשוקלל לשותפות הוא איפה שהוא בין שיעור המס המרבי על יחידים לבין שיעור מס על חברות לפי אחוזי אחזקה.

אודי אדירי: עולה כאן טענה, ואני רוצה לראות אם אני מבין אותה נכון, שהשותף המדווח לא יודע בדצמבר מה אחוז המחזיקים שהם חברות.

קריאה: אף פעם הוא לא יודע.

שי חרמש: לא, מה האחוז הוא יודע.

קריאה: הוא לא יודע.

מיכל דויטש הנר: הוא יודע על חברות ויחידים.

אודי אדירי: חבר הכנסת חרמש, יש כאן טענה שאומרת ששותף שמדווח לא יודע מה אחוז המחזיקים שהם חברות ומה אחוז המחזיקים שהם יחידים.

אודי אדירי: אנחנו חושבים שהטענה הזאת היא לא נכונה.

אודי אדירי: אני מציע שאנחנו נבדוק אותה ונחזור אליכם.

חיים אורון: אני מבקש לבדוק באמצעות שגית.

חיים אורון: נסים טען שסעיף 16 לא מבטא את ההסכמים הקיימים עם הפשמ"ג.

נסים יהושע: נכון.

חיים אורון: תביאו את ההסכם עם הפשמ"ג.

חיים אורון: אנחנו צריכים לראות אותו.

חיים אורון: תבואו ותעשו השוואה בין הסעיפים.

חיים אורון: אתם תביאו.

חיים אורון: אתם תגידו לנו מה לא אותו הדבר.

משה גפני: הוא צודק.

חיים אורון: אבל אם זה אותו הדבר, אתם מקבלים את זה.

חיים אורון: אתם לא רוצים להרוויח משהו בדרך.

קריאה: הם רוצים.

שי חרמש: גם אתם לא.

קריאה: אנחנו מאמצים את ההסכם.

חיים אורון: מיכל, אתם רוצים כאן לשנות משהו מההסכמים הקיימים עם הפשמ"ג?

קריאה: אתה רואה?

קריאה: יצא המרצע מהשק.

מיכל דויטש הנר: בהסכמים הקיימים היום בעצם אנחנו מטפלים ברמה המהותית.

מיכל דויטש הנר: כלומר, שיעור הניכוי, איך עושים את החישוב של ההכנסה החייבת וזה אותו הדבר כאן.

מיכל דויטש הנר: אין את הקביעה לגבי הליכי השומה שמתנהלים מול הגוף הזה שנקרא שותפות, כי עד היום לפי הפקודה אין גוף כזה שנקרא שותפות.

מיכל דויטש הנר: כאשר אנחנו קובעים אותו פעם ראשונה, את השותפויות הנסחרות כגוף בפני עצמו, קבענו גם את הליכי השומה מול אותו גוף.

חיים אורון: שזה חופף את המצב הקיים.

מיכל דויטש הנר: שזה מה שעשינו כאן.

חיים אורון: זה משלים על היחידים?

נסים יהושע: מאוד.

חיים אורון: למה?

נועם פז: קודם כל, יש גבייה מקסימאלית.

חיים אורון: את זה הבנו.

מיכל דויטש הנר: גם תפעולית, כשיש לי היום נניח מאה אלף מחזיקי יחידות, הרי אני לא בודקת כל אחד אם זה נכה 95, שיעור מס של שלושים אחוזים או שאין לו עוד הכנסה נוספת.

קריאה: כל יחיד היה ניגש לבנק, מביא את האישור.

מיכל דויטש הנר: לאיזה בנק הוא ניגש?

נועם פז: זה ההסדר.

משה גפני: אין אפקטיביות בדיון הזה.

משה גפני: אנחנו מבקשים שתבדקו את זה.

משה גפני: אם יש לכם, לגופים, טענות נוספות, אני מבקש שתעבירו אותן בכתב בקצרה.

משה גפני: אני מבקש שהם יבדקו אותן.

חיים אורון: הטענה שהוא לא צריך לדווח היא לא ממין העניין.

חיים אורון: זה ויכוח אחר.

משה גפני: אני מדלג על פרק ו'.

נסים יהושע: אדוני היושב ראש, משהו מאוד מהותי.

נסים יהושע: יש כאן כפל מס על היחידים אבל מתעלמים מזה.

נסים יהושע: היחיד שסוחר בבורסה, מנכים ממנו עשרים אחוזים מס מהרווח.

נסים יהושע: כאן הוא נדרש גם לשלם מס מרבי על הרווח של השותפות.

נסים יהושע: בטכניקה הזאת – בטכניקה ולא במהות – נוצר כפל מס והסוגיה הזאת לא נפתרת אלא היא מחמירה בחוק הזה.

אודי אדירי: זה רווח הון וזה רווח על הכנסה.

אודי אדירי: אני לא מבין את הקשר.

אודי אדירי: העשרים אחוזים הם רווח הון שהוא עשה.

אודי אדירי: מה זה קשור?

נועם פז: זה קשור.

שי חרמש: אם הוא קונה מניה, הוא משלם עשרים אחוזים כמס סופי, נכון?

שאול מרידור: אם הוא קנה מניה והיא ירדה לעשרים, הוא ישלם רווח הון על ההפרש.

שאול מרידור: בלי קשר לזה יש הכנסה.

משה גפני: אני מדלג על הפרק הזה.

משה גפני: אני מבקש שתבדקו אותו.

חיים אורון: יש כאן נקודה שהיא לא בעיה של הם יבדקו.

חיים אורון: יש טענה שמושמעת כל הזמן על כפל מס.

חיים אורון: אומרים החברים כאן שאין כאן כפל מס אלא יש כאן שני מסים.

חיים אורון: יש מס אחד רווחי הון שקיים גם אם התאגיד הפסיד כסף ולא מצא נפט בחיים שלו.

חיים אורון: הרי יש מטומטמים שרצו לקנות את המניה, אני הרווחתי ושילמתי מס.

חיים אורון: זה קורה כל יום בשוק.

חיים אורון: כל החוק כאן בא לשאלה של מיסוי מיוחד בגין רווחים מהפקת גז והוא לא שייך לערך המניה.

חיים אורון: אלה שני מסים שונים.

חיים אורון: זה כמו שאתה בא ואומר לי ששילמת מס הכנסה כי אתה עובד, אבל יש לך גם מניות ועליהן הרווחת.

שאול מרידור: או דירה.

חיים אורון: או דירה.

חיים אורון: משהו מהסוג הזה.

חיים אורון: תוכיח לנו נסים שיש כאן כפל מס על אותה מהות.

חיים אורון: זאת אומרת, או על מס רווחי הון יש כפל מס או על רווחים מהגז יש כפל מס.

נסים יהושע: מעולה.

נועם פז: זה מאוד פשוט וזה נמצא היום בתקנות של המחזיקים.

נועם פז: היום חייבים לעשות התאמה למחיר המקורי עקב רווחים לא מחולקים.

נועם פז: זה בחוק.

נועם פז: הרי עליית ערך של היחידה מושפעת מהרווחים שצבורים ולא חולקו.

נועם פז: זה בהגדרה, זה בחוק כיום כך קיים.

נועם פז: חייבת להיות הגדרה.

נועם פז: השווי של היחידה עולה ככל שיש רווחים צבורים ולא מחולקים.

נועם פז: לבוא ולהגיד שאין קשר בין הרווחים האלה למחיר המקורי?

נועם פז: היום יש חוק כזה.

נועם פז: היום יש חוק כזה שעושה את ההתאמות האלה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רבותיי, אני מדלג אל פרק ו', ניכוי מיוחד חלף פחת, מכיוון שאת זה אני רוצה להביא יחד עם תקנות האזילה.

משה גפני: אני מעריך שזה יהיה ביום רביעי, אבל לא בטוח.

שאול מרידור: אפשר לעשות את זה אחרי הפרק העקרוני.

שאול מרידור: נביא לכאן את הפשמ"ג ותשמעו.

חיים אורון: יבוא הפשמ"ג ויסביר לנו.

משה גפני: אני השתכנעתי שיש כאן הפרה של ההסכם.

משה גפני: אנחנו עוברים לפרק ז', עונשין.

משה גפני: אמרתי שאת פרק ו' אני רוצה להביא יחד עם תקנות האזילה.

שאול מרידור: הם קשורים אחד בשני.

שאול מרידור: אנחנו נביא לכאן מחר את הפשמ"ג.

חיים אורון: אמרת שהשתכנעת שיש הפרה.

משה גפני: כן, יש הפרה של ההסכם.

משה גפני: מבחינת העובדות, יש כאן הפרה.

משה גפני: יכול להיות שאפשר לעשות אותה, אבל יש כאן הפרה של ההסכם אתם.

מיכל דויטש הנר: פרק ז': עונשין 18.

מיכל דויטש הנר: אי הגשת דוח, אי ניהול פנקסי חשבונות והסתרת מסמכים מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין).

מיכל דויטש הנר: (1) לא הגיש במועדו דוח מקדם היטל או דוח רווחי נפט לפי הוראות סעיף 11.

מיכל דויטש הנר: (2) לא ניהל פנקסי חשבונות בהתאם להוראות המנהל שניתנו לפי סעיף 39.

מיכל דויטש הנר: (3) השמיד או הסתיר מסמכים הדרושים או העשויים להיות דרושים לצורך שומה לפי חוק זה.

מיכל דויטש הנר: 19.

מיכל דויטש הנר: העברת נכסים בכוונה למנוע גביית מס (א) אעדם שהעביר את נכסיו לאחר בלא שהעביר את השליטה בהם, מוך כוונה למנוע גביית היטל שהיה חייב בו או שהוא עתיד להתחייב בו לגבי תקופה שקדמה להעברה או בשנת ההעברה, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאיור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין.

מיכל דויטש הנר: (ב) חילק אדם מנכסי חברה, כהגדרתה בסעיף 1 לפקודה, בין חבריה, מתוך כוונה למנוע גביית היטל שהחברה חייבת בו או שהיא עתידה להתחייב בו לגבי התקופה שקדמה להעברה או בשנת ההעברה, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, ובלבד שלא יעלה סכום קנס על סכום החוב.

משה גפני: למה בכלל יש פרק עונשין?

משה גפני: אין לכם עונשין במס הכנסה?

מיכל דויטש הנר: זאת לא פקודה.

משה גפני: אז תשלחו לפקודת מס הכנסה.

משה גפני: למה צריך פרק נוסף?

מיכל דויטש הנר: כי המחלקה הפלילית של משרד המשפטים לא אישרה.

משה גפני: היא מעניינת אותי, בסדר, הכול בסדר.

משה גפני: אני שואל שאלה.

משה גפני: תקשו עלינו את החיים, הכול בסדר.

משה גפני: למה אי אפשר לומר שמי שעובר על סעיף זה וזה, דינו כמו מי שעובר בפקודת מס הכנסה בסעיף זה וזה?

דלית זמיר: בגלל שהוראות עונשיות הן כל כך מהותיות, חשוב שתהיה בהירות לגביהן.

דלית זמיר: לא מקובל להפנות לחקיקה אחרת אלא צריך לכתוב את ההוראות בצורה מפורשת.

משה גפני: ומה שכתוב כאן, איפה זה שייך?

מיכל דויטש הנר: נעבור אחד-אחד.

משה גפני: זאת אומרת, מה שכתוב כאן, זה מועתק.

נסים יהושע: לא אדוני.

נסים יהושע: ממש לא.

דלית זמיר: אני אסביר.

שגית אפיק: יש שינויים.

משה גפני: אתם מחמירים כאן או מקלים?

נסים יהושע: מחמירים.

משה גפני: אם נמצא החמרה, נמחק אותה.

מיכל דויטש הנר: ברור.

משה גפני: אל תגידו סתם החמרה בשביל למחוק.

נסים יהושע: לא.

נסים יהושע: אנחנו נראה.

משה גפני: מי יודע לומר איפה יש החמרה?

משה גפני: אחרי ההקראה.

חיים אורון: תקרא אחר כך.

חיים אורון: עזוב את ההקראות האלה.

מיכל דויטש הנר: חייבים.

משה גפני: איפה יש החמרה?

יוסי אלפיה: סעיף 21 להצעת החוק קובע כדוגמה שאדם אשר ערך דוח מקדם רווח או דוח מקדם היטל לא נכון, דינו מאסר שנתיים או קנס.

יוסי אלפיה: אם אנחנו הולכים לסעיף 217 לפקודה, הוא קובע שאדם אשר ערך ללא הצדק סביר דוח לא נכון, אז כך וכך.

יוסי אלפיה: פשוט נמחק את ללא הצדק סביר.

יוסי אלפיה: זה לא משנה מה קרה לי.

משה גפני: גמרנו.

משה גפני: הוספנו.

יוסי אלפיה: זאת הערה ראשונה.

יוסי אלפיה: אותו הדבר לגבי סעיף 23.

משה גפני: הוספנו.

משה גפני: אתם לא מקשיבים.

משה גפני: הוספנו.

משה גפני: ללא הצדק סביר.

משה גפני: אתם קיבלתם הוראות שאתם לא זזים מהוועדה בלי לשנות אות.

מיכל דויטש הנר: חוק העונשין פשוט אומר את זה.

נועם פז: הנימוק שלך היה שאי אפשר להפנות לחוק אחר.

מיכל דויטש הנר: בסדר.

מיכל דויטש הנר: ללא הצדק סביר.

משה גפני: היא אמרה בסדר.

יוסי אלפיה: כך גם בסעיף 23, נשמט ללא הצדק סביר.

משה גפני: הוספנו.

מיכל דויטש הנר: זה לא נשמט.

שאול מרידור: זה לא נשמט.

יוסי אלפיה: הושמט.

יוסי אלפיה: לא נשמט.

משה גפני: לא רלוונטי.

משה גפני: זה יצא מהחוק.

משה גפני: היה לזה הצדק סביר למה זה יצא מהחוק אבל אנחנו החלטנו להחזיר אותו בחזרה.

שאול מרידור: ללא הצדק סביר.

משה גפני: גם נכון.

משה גפני: העיקר הוא חזר.

יוסי אלפיה: אדוני, אם אנחנו הולכים לסעיף 24 להצעת החוק, אז נקבע:

יוסי אלפיה: עושה אחד מאלה במטרה להימנע מתשלום היטל לפי חוק זה, דינו מאסר חמש שנים או קנס.

יוסי אלפיה: הסעיף המקביל בפקודה, סעיף 220, קובע כי אדם אשר במזיד, בכוונה להתחמק ממס.

יוסי אלפיה: זאת אומרת, שוב, הכוונה נעלמה.

משה גפני: התווסף לחוק.

יוסי אלפיה: אני מודה לאדוני.

משה גפני: יש עוד משהו של החמרה?

מיכל דויטש הנר: לפחות לפרוטוקול.

מיכל דויטש הנר: לא היה כאן ניסיון החמרה.

מיכל דויטש הנר: העתקה של עבירות העונשין.

מיכל דויטש הנר: אלה אותן עבירות.

משה גפני: אומרת רשות המסים שלא היה ניסיון להחמרה.

מיכל דויטש הנר: כל ההוראות הכתובות בשפה הארכאית של פקודת מס הכנסה מצויות היום במסגרת חוק העונשין.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: עיצום כספי.

שגית אפיק: עוד לא הקריאו את הפרק.

חיים אורון: תעזוב את ההקראה.

חיים אורון: תסבירו את העניינים.

מיכל דויטש הנר: לפני שנשע

מיכל דויטש הנר: מם אתכם בהקראה של זה, אלא אם כן זה ייעשה על ידיכם אחר כך לבד.

משה גפני: לא.

משה גפני: תקריאי.

חיים אורון: לא.

שגית אוחנה לבנה: אפשר לסכם שזה בדיוק כמו בפקודה.

משה גפני: סיכמנו.

משה גפני: שגית, תבדקי אותם.

יוסי אלפיה: אנחנו נעביר נייר מסודר.

משה גפני: עיצום כספי.

מיכל דויטש הנר: אותו פרק המופיע בפקודת מס הכנסה לעניין אי הגשת דוח מקוון, אנחנו כאן מדברים על עיצום כספי על אי הגשת דוח מקדם היטל או דוח רווחי נפט כאשר סכום העיצום הכספי הוא מאה אלף שקלים חדשים בשל כל חודש מלא של פיגור.

מיכל דויטש הנר: אני מדברת על פרק ח', עיצום כספי שמתחיל מסעיף 28 לחוק.

שגית אפיק: זה חוק מס הכנסה שלילי.

שגית אפיק: זה עיצום כספי בפקודה?

מיכל דויטש הנר: בוודאי.

מיכל דויטש הנר: דוח מקוון.

נועם פז: סעיף 133, בנוסח שונה.

משה גפני: בעיצום הכספי יש שינויים מהפקודה של מס הכנסה?

נועם פז: כן.

קריאה: מס הכנסה שלילי.

משה גפני: יש כאן החמרה או הקלה?

מיכל דויטש הנר: יש כאן מאה אלף שקלים קנס.

מיכל דויטש הנר: כאשר הדבר נגזר מהסכומים, מהפער.

משה גפני: מה אתם אומרים על מאה אלף שקלים?

נועם פז: אין בפקודה מאה אלף שקלים.

מיכל דויטש הנר: לא אמרתי שיש בפקודה.

נועם פז: אין בפקודה אבל יש עוד חברות במדינת ישראל שמרוויחות את הסכומים האלה ולא ראיתי שם איזה שהן מדרגות.

שאול מרידור: איפה?

שאול מרידור: בסכומים האלה?

נועם פז: בסכומים האלה.

חיים אורון: אתה יודע איזה שיעורים הולכים באכיפה המינהלית?

חיים אורון: באכיפה המינהלית הגענו לחמישה מיליון.

משה גפני: בדיוק.

משה גפני: רבותיי האורחים, יש לפי דעתכם בפרק של עיצום כספי, מעבר לעניין של המאה אלף שקלים, יש בעיות?

יוסי אלפיה: יש הצעה להוסיף.

יוסי אלפיה: אנחנו מציעים להוסיף כאן סעיף מקביל לסעיף 133 לפקודה לפיו פקיד השומה רשאי אם הוכח להנחת דעתו שקיימת סיבה מספקת לדחות את הגשת הדוחות.

יוסי אלפיה: זה בעצם סעיף שנותן למנהל איזושהי סמכות אם קרה משהו, נסיבות שמצדיקות את זה, לדחות את הגשת הדוחות כדי שתהיה איזושהי גמישות בעניין הזה.

מיכל דויטש הנר: מה זה קשור לעיצום הכספי?

יוסי אלפיה: זה בדיוק העניין.

משה גפני: על איזה סעיף אתה מדבר?

יוסי אלפיה: על סעיף עיצום כספי.

יוסי אלפיה: סעיף 28.

משה גפני: הוספנו.

מיכל דויטש הנר: לא.

מיכל דויטש הנר: רגע.

מיכל דויטש הנר: גם היום יש לו את הרשות להגיש כתב טענות ולנמק מדוע הוא לא הגיש את הדוח במועד.

מיכל דויטש הנר: למנהל יש את הסמכות לבטל או להקטין מכוח אותם נימוקים שהוא מגיש.

מיכל דויטש הנר: גם היום אותו סעיף 133 איננו רלוונטי לסימן ו' שמתחיל בסעיף 195ב.

מיכל דויטש הנר: זה לא רלוונטי.

מיכל דויטש הנר: אם נתתי לו אורכה, הוא לא נכנס בכלל להפרה של אי הגשת דוח במועד כי המועד זז.

מיכל דויטש הנר: זה בכלל לא רלוונטי.

משה גפני: אז מה איכפת לך אם יהיה כתוב?

מיכל דויטש הנר: אי אפשר להוסיף סעיף בדיווחים.

מיכל דויטש הנר: זה לא קשור לעיצום הכספי שנותן סמכות.

חיים אורון: בסעיף הדיווחים ניתן סמכות למנהל להאריך מועדים.

משה גפני: הנה, גמרנו.

חיים אורון: על פי תקנות שיקבע המנהל.

מיכל דויטש הנר: לא.

מיכל דויטש הנר: בלי תקנות.

חיים אורון: בלי תקנות, בסדר.

משה גפני: אגב, למה בחברות לא כתבתם דיווח מקוון והייתי צריך לריב אתכם על אנשים פשוטים?

משה גפני: כאן אתם מפחדים להתחיל.

משה גפני: אין כאן דיווח מקוון.

משה גפני: או אני טועה?

שאול מרידור: אתה רוצה שנכניס?

משה גפני: לא, רק אני שואל למה.

משה גפני: שם הייתי צריך לריב על דיווח מקוון על מישהו שמשלם 5,000 שקלים.

מיכל דויטש הנר: אנחנו מדברים על היקף שבכלל לא דומה למה שעשינו במס הכנסה שלילי.

משה גפני: שם דיווח מקוון על 5,000 שקלים.

מיכל דויטש הנר: אבל ההיקף.

מיכל דויטש הנר: זה למטרה טובה.

משה גפני: כאן עם החברות הגדולות שמרוויחות מיליארדים, אתם מפחדים.

מיכל דויטש הנר: זה למטרה טובה.

מיכל דויטש הנר: מס הכנסה שלילי.

מיכל דויטש הנר: אפשר לכתוב את זה ולמחוק.

דן הכהן: כדאי לציין שיוגשו מאות דוחות ואולי אחד מהם בלבד יהיה בו רווח.

דן הכהן: רוב הדוחות הם ללא רווח.

דן הכהן: מציגים את זה כאילו יש כאן מיליארדים.

דן הכהן: מרוב הדוחות, אלה חברות ללא רווח.

משה גפני: בסדר, אבל אנחנו מקווים שהם כן ירוויחו.

דן הכהן: הסבירו למה מוצדק העיצום הכספי בסכום גבוה, כי מרוויחים מיליארדים.

דן הכהן: אולי לחברה אחת יהיה רווח, אבל כל היתר הם דוחות הפסדים.

משה גפני: בואו נהיה הגיוניים.

משה גפני: אנחנו מדברים על חברות והחברות האלה משקיעות הרבה מאוד כסף.

משה גפני: קיבלנו את ההצעה של חבר הכנסת חיים אורון להיכנס במקום אחר ותהיה אורכה.

משה גפני: מדובר על סכומים שבסך הכול הם לא סכומים גדולים באופן יחסי, אפילו אם מדובר בדוחות שהם דוחות של הפסד, אבל אתה משקיע הרבה מאוד כסף בעניין הזה כי אחרת לא היית משקיע.

משה גפני: נכון?

דן הכהן: יכול להיות.

משה גפני: זה לא בעל מכולת, כפי שדיברנו בחוקים אחרים.

צחי גרוסווסר: מצד שני, אם אני לא מגיש בזמן את הדוח, אני משלם את המס.

שאול מרידור: למה שלא תגיש בזמן?

מיכל דויטש הנר: הסברנו בתחילת היום.

משה גפני: למה באמת הגדלתם את זה כל כך?

משה גפני: למה הגדלתם למאה אלף שקלים?

נסים יהושע: המאה אלף שקלים, זה סכום לא סביר.

מיכל דויטש הנר: הדוח בפקודת מס הכנסה, זה נכון שהוא דוח ---

משה גפני: אפשר להסתדר על מה שהיה כאן?

מיכל דויטש הנר: לא.

מיכל דויטש הנר: ממש לא.

משה גפני: כי כאן זה מקוון?

מיכל דויטש הנר: לא, יש גם את סעיף 188 ללא מקוון.

משה גפני: על כמה אפשר להתפשר?

מיכל דויטש הנר: להבדיל מפקודת מס הכנסה, נתונים שמגיעים לרשות המסים הם כאלה שיכולים לנבוע לא רק מהדוח אלא גם מניכויי מס במקור שקיימים בפקודה, ממקדמות, ממה שעושה אותה חברה או אותו בעל עסק ואני יכולה לבנות את השומה שלי לגבי אותה חברה על ידי עוד אמצעים.

מיכל דויטש הנר: החוק הזה הוא חוק חדש.

מיכל דויטש הנר: לא יהיה היום לפקיד השומה שמטפל בנושא ההיטל אלא את מה שתגיש לו החברה.

משה גפני: הבנתי, אבל למה מאה אלף שקלים?

מיכל דויטש הנר: זה נובע מסכום ההוצאות שידווחו, מהחיוב.

מיכל דויטש הנר: אין לנו שוט.

מיכל דויטש הנר: השוט הנוכחי של העידן הזה הוא הסנקציה האזרחית שמדברת על ביצועים מינהליים, שאם אתה מסתכל על חוק ניירות ערך, אתם היום מדברים על עיצומים כספיים אזרחיים.

משה גפני: חמישים אלף שקלים, זה בסדר?

משה גפני: גם לא?

נועם פז: הם קבעו בחוק שומה לפי מיטב שפיטה בהיעדר דוח, לפי שיעור מקסימאלי.

מיכל דויטש הנר: מה זה קשור?

נועם פז: זאת לא סנקציה?

מיכל דויטש הנר: ממש לא.

נועם פז: בלי נתונים.

נועם פז: אמרתם בלי נתונים ניקח את ההיטל המקסימאלי.

מיכל דויטש הנר: שומה 04.

נועם פז: בלי נתונים.

מיכל דויטש הנר: לא סנקציה.

מיכל דויטש הנר: זאת שומה.

משה גפני: חמישים אלף.

משה גפני: עד ההצבעה נוריד את זה בעוד כמה שקלים.

משה גפני: יש עוד בעיות בעיצום הכספי?

יוסי אלפיה: לא אדוני.

יוסי אלפיה: אפשר להמשיך.

משה גפני: אחרי כן נקריא.

משה גפני: סמכויות אכיפה.

נסים יהושע: סליחה, יש עוד הערה.

נסים יהושע: העיצום הכספי, בסעיף 30(ג) שקובע שאם אני מגיש כתב טענות לפקיד השומה, הוא לא מעכב את תשלום העיצום הכספי במועד.

נסים יהושע: כתב טענות במקרה הזה הוא כמו השגה.

נסים יהושע: השגה מעכבת תשלום מס.

מיכל דויטש הנר: זה בדיוק כמו בפקודה.

מיכל דויטש הנר: אלה הליכים כלליים

נסים יהושע: אבל בפקודה זה 1,500 שקלים וכאן זה חמישים אלף שקלים.

מיכל דויטש הנר: אלה הליכים מינהליים וכתב טענות בהליכים מינהליים איננו מעכב את תשלום העיצום הכספי.

משה גפני: צריכים להיות עקביים.

משה גפני: זה בסדר.

נסים יהושע: אם עקביים, שיישאר בסכום של 1,500 שקלים.

משה גפני: נשקול את העניין אבל הסעיף הזה נשאר.

משה גפני: נשקול את ה-1,500 שקלים.

חיים אורון: לבעל זכות בנפט, באמת חמישים אלף שקלים זה סיפור?

חיים אורון: אם זה חודש שני ושלישי, שישלם מאתיים אלף שקלים.

חיים אורון: אני לא רוצה לריב עם גפני, אבל הייתי מציע בחודש הראשון עשרים אלף, בשני ארבעים אלף, בשלישי אולי יותר.

חיים אורון: אם מישהו יפגר בדיווח שלו שלושה חודשים, השאלה מה אתה עושה.

נסים יהושע: בעל זכות נפט זה גם המשקיע הקטן.

נסים יהושע: גם הוא בעל זכות נפט.

נסים יהושע: זאת השותפות.

נסים יהושע: זה כסף שיורד ממנה, מהרווחים, מהאזרחים.

נסים יהושע: של מי הכסף הזה?

נסים יהושע: זה הכסף של הציבור.

שאול מרידור: בטח, זה ברור.

שאול מרידור: אתה גובה שתי אגורות מכל אחד, נכון?

נסים יהושע: אבל זה הכסף של הציבור.

חיים אורון: אני כבר אומר לך מה השלב הבא.

חיים אורון: השלב הבא עוד לא עלה כאן היום.

חיים אורון: אנחנו רוצים סעיף ביטוח שיוכר כהוצאה.

חיים אורון: בדרך כלל בשלב הזה עורכי הדין באים ואומרים שהם רוצים זכות לבטח את הדירקטורים ושהביטוח יוכר כהוצאה.

חיים אורון: בדרך כלל הם עושים את זה בשלב הזה.

משה גפני: סמכויות אכיפה.

משה גפני: מה יש בסמכויות אכיפה?

מיכל דויטש הנר: זה סעיף שהוא בעצם ניסוח של סעיף 227 לפקודת מס הכנסה.

משה גפני: במה הוא שונה?

מיכל דויטש הנר: יש ניסוח מודרני של הסעיף הזה.

מיכל דויטש הנר: כלומר, גם סעיף 227 היום מיושם בצורה הזאת.

מיכל דויטש הנר: כלומר, הוא יותר חמור מבחינת רשות המסים.

קריאה: לרשות זה עולה יותר.

משה גפני: יש לכם השגות על סמכויות אכיפה?

מיכל דויטש הנר: לא יכולות להיות להם השגות על סמכויות אכיפה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אנחנו עוברים לשונות.

משה גפני: עוד מעט אנחנו מגיעים לתחולה והוראות מעבר.

משה גפני: מה יש לכם בשונות?

משה גפני: אתם יכולים למחוק את הפרק הזה?

מיכל דויטש הנר: בשונות חסר לנו הסעיף של הסודיות.

מיכל דויטש הנר: בדומה לפקודת מס הכנסה, כאשר הדיווחים שמגיעים אלינו היום, אנחנו מחויבים לסודיות לגביהם, כאן שכחנו להכניס סעיף חיסיון.

משה גפני: אתם מוסיפים את זה.

מיכל דויטש הנר: כן.

מיכל דויטש הנר: נוסיף כאן סעיף שיחייב אותנו.

משה גפני: יש לך ניסוח של הסעיף?

מיכל דויטש הנר: סעיף שיחייב אותנו לחיסיון כמו 231 ו-232.

משה גפני: יש לכם הערות על סעיף שונות?

נסים יהושע: כן, לסעיף 38(א).

נסים יהושע: במקום המילה קנס, ייאמר ריבית והצמדה.

נסים יהושע: הלא זה התחשיב של ריבית והצמדה.

נסים יהושע: כל החישוב כאן הוא ריבית והצמדה.

שגית אפיק: זאת התאמה לפקודת מס הכנסה.

מיכל דויטש הנר: זה מה שאתם קוראים לו קנס פיגורים.

נסים יהושע: זאת ריבית והצמדה.

משה גפני: מה עוד?

נסים יהושע: סעיף 47.

נסים יהושע: בסעיף 17 כתוב, אחרי פסקה 14 יבוא היטל ששולם לפי חוק המיסוי וכולי.

נסים יהושע: מה שקורה זה שההיטל של 2011 בעצם יכול להיות שחלקו ישולם בתחילת 2012.

נסים יהושע: אנחנו רוצים שיהיה ברור שזה היטל ששייך ל-2011.

נסים יהושע: כשמגישים את הדוח של 2011 אפשר יהיה להפחית בהיטל.

נסים יהושע: המילה "ששולם", אם אפשר לשנות את הניסוח.

מיכל דויטש הנר: אנחנו על בסיס מזומן.

שאול מרידור: החוק הוא על בסיס מזומן.

נסים יהושע: מדברים עכשיו על מס הכנסה.

מיכל דויטש הנר: במס הכנסה אנחנו נכיר לך במה ששילמת בפועל בשנה בה שילמת בפועל.

נועם פז: אבל זה היטל של שנה קודמת.

מיכל דויטש הנר: אבל אם לא שילמת, לא תקבל.

נועם פז: את יוצרת לנו באותו מיזם 17 דוחות שונים.

נסים יהושע: את יכולה להגיד את זה על כל הוצאה.

נועם פז: הדוח לא על בסיס מזומן.

נועם פז: לצורכי ההיטל הוא בסיס מזומן, אז למה את ההיטל?

נועם פז: זה שייך לשנה קודמת.

מיכל דויטש הנר: זה לא משנה.

נועם פז: אם שילמתי מקדמות?

מיכל דויטש הנר: סעיף 18א לפקודת מס הכנסה מדבר על כך שאם שילמת בשם השותפות משהו לעובד, על חשבון זה יוכר רק בשנה בה שולם.

מיכל דויטש הנר: בדומה לאותה הוראה של פקודת מס הכנסה שאתה מצרף לדוח שלך לצורכי מס הכנסה רק הוצאה ששולמה.

נועם פז: שם יש תכלית.

נועם פז: יש שם תכלית סוציאלית להגן על הזכויות של העובדים.

נועם פז: איזו תכלית יש לך כאן?

מיכל דויטש הנר: התכלית היחידה שעומדת כאן וקיימת גם ב-18א ואיננה יחידה ב-18א, היא שאנחנו מכירים רק במה ששולם ולא במה שאתה אמור לשלם.

נועם פז: למה?

נועם פז: אתם מרעידים כאן

נועם פז: את כל העקרונות שיש בפקודת מס הכנסה לכבוד החוק הזה.

נועם פז: ב-18א יש תכלית סוציאלית להגן על זכויות של עובדים ורוצים שהחברות, כדי שיקבלו את ההוצאה על בסיס מזומן, יפקידו עבור עובדים בקופות גמל מאושרות.

נועם פז: אני לא מוצא את הסיבה הזאת במקרה הזה.

נועם פז: במקרה הזה מדובר בהיטל שאנחנו חייבים בו, שהחישוב הסופי שלו נעשה בסוף שנה אחרי תום השנה, אבל אין ספק שזאת הוצאה שמתייחסת לשנה אחורה.

נועם פז: אין כאן שום תכנון.

נועם פז: אתם קובעים את המועד יחד עם הגשת הדוח, מתי משולם ההיטל.

נועם פז: תנו לי סיבה אחת הגיונית למה על בסיס מזומן במקרה הזה.

נועם פז: אני לא מצליח להבין.

נועם פז: אם שילמתי מקדמות יותר גבוהות בהיטל הסופי, אני אקבל יותר?

דלית זמיר: הבעיה היא שהמקדם מחושב רק עם הגשת הדוח ושלושים ימים לאחר מכן צריך לשלם.

דלית זמיר: זאת אומרת, אנחנו יודעים מה המקדם ומה שיעור ההיטל רק עם הגשת הדוח.

דלית זמיר: לכן אנחנו הולכים לפי התשלום.

דלית זמיר: ישולמו מקדמות והן כן יוכרו.

נועם פז: למה ללכת לפי התשלום?

דלית זמיר: כי אין אני יכולה לדעת בדוח שאתה מגיש, צריך לעשות התאמה לדוחות שכבר הגשת.

נועם פז: אני מגיש לכם טיוטות ועל הטיוטות אתם עושים שומה.

נועם פז: אנחנו יודעים בדיוק מה אנחנו עושים.

מיכל דויטש הנר: איזה טיוטות?

נועם פז: לא טיוטות.

נועם פז: אנחנו נגיש דוח ובדוח אנחנו נחשב את ההיטל לפי השומה ונדרוש אותו.

נועם פז: עשיתם שומה ושיניתם, אז אנחנו נתקן את זה.

נועם פז: אין בפקודת מס הכנסה פתרונות, אין דיווחים, הכול הומצא כאן מחדש?

נועם פז: אתם המצאתם היום את הגלגל בפקודת מס הכנסה?

נועם פז: ממתי הוצאות על בסיס מזומן בלי שום סיבה?

מיכל דויטש הנר: לא דומה.

מיכל דויטש הנר: זה חוק חדש.

נועם פז: אבל למה את פקודת מס הכנסה משנים בשבילו?

נועם פז: אני לא מצליח להבין.

נועם פז: אני רוצה לשמוע תכלית.

חיים אורון: תסבירו לנו למה זה שונה.

משה גפני: הבנו שזה חדש, אבל למה זה שונה?

אודי אדירי: עצם העובדה שיש כאן היטל שהוא מוכר לצורכי מס.

חיים אורון: מיכל, תבדקו את זה בשקט ותנו תשובה.

שאול מרידור: נביא תשובה מחר.

חיים אורון: לא שזה חדש אלא למה זה צריך להיות חדש.

שאול מרידור: נביא תשובה מחר.

משה גפני: אנחנו עוברים לתחולה והוראות מעבר.

יוסי אלפיה: אדוני, לפני זה, עוד הערה בשונות.

יוסי אלפיה: יכול להיות שזה קיים, מיכל, ואת תפני אותי.

יוסי אלפיה: עניין פרה-רולינג.

יוסי אלפיה: יש בחוק הזה המון סעיפים והמון החלטות.

מיכל דויטש הנר: סעיף 41 מכיל את הוראות פרק שני לחלק ב'.

נועם פז: 158(ב), זה בסדר.

אודי אדירי: הוספנו את זה בעקבות ההערות לתזכיר.

חיים אורון: למה תמיד אנחנו נשארים לבד?

משה גפני: אני אגיד לך פעם באריכות.

משה גפני: זה לא למה אנחנו נשארים אלא למה אחרים לא נמצאים.

חיים אורון: הם עכשיו מרוויחים קולות ואנחנו מפסידים אותם.

משה גפני: אנחנו עובדים כאן, מייצרים להם קולות והם לוקחים אותם.

יוסי אלפיה: אדוני, שפרק י"א כולו קשור בטבורו לדיון העקרוני שייערך מחר.

יוסי אלפיה: השאלה אם אנחנו רוצים לעשות דיון על דיון.

אודי אדירי: בכל החוק דנו באופן דומה.

אודי אדירי: זה מה שעשינו לגבי כל החוק.

יוסי אלפיה: נקבע דיון ספציפי למחר.

משה גפני: קודם כל, אני מקבל את ההערה שלך שהיא הערה נכונה.

משה גפני: תחולה והוראות מעבר שייך לדיון העקרוני שבעזרת השם יתקיים מחר.

משה גפני: אני מבקש לדון עכשיו בפרק הזה כדי שגם נמקד את הבעיות.

משה גפני: תגידו איפה הבעיות שלכם בתחולה ובהוראות המעבר ובדיון העקרוני נצטרך בסופו של דבר גם להכריע.

משה גפני: תחולה והוראות מעבר.

משה גפני: אודי, תסביר מה יש כאן.

אודי אדירי: הפרק הזה קודם כל מגדיר את תחולת החוק.

אודי אדירי: תחולת החוק היא כמובן מיום אישורו.

משה גפני: אגב, לגבי תמר אומר לי שר התשתיות שיכולה להיות בעיה אם לא נדחה.

שאול מרידור: היזם עצמו הודיע ב-2013.

שאול מרידור: שנה אחרי.

משה גפני: זה אומר שיכולות להיות בעיות.

שאול מרידור: יש התחייבות לפי לוחות הזמנים לדעתי עד סוף הרבעון השני למשרד התשתיות על ידי היזמים, וחוץ מזה יש הודעה לפני פחות מחודש של דלק, הבעלים, שאמר שב-1 בינואר 2013 יזרום הגז מתמר.

משה גפני: אודי, תציג את הפרק.

אודי אדירי: הפרק הזה קודם כל מגדיר תחולה.

אודי אדירי: החישוב מתחיל החל מיום תחילתו של חוק זה כשלגבי השנה הנוכחית, שנת 2011, ייחשבו כמובן תקבולים שוטפים ותשלומים שוטפים רק החל מיום זה.

אודי אדירי: זה לגבי התחולה.

אודי אדירי: מעבר לזה, יש כאן הוראות מעבר והוראות המעבר מתייחסות לשני סוגים של מיזמים.

אודי אדירי: הסוג הראשון הוא מיזמים שבהם מועד תחילת ההפקה המסחרית הוא קודם ליום תחילת חוק זה, בעיקר, או כמעט רק, מאגר ים תטיס שאנחנו מכירים אותו היום והמאגר הזה מקבל כאן איזושהי הוראת מעבר שהיא משמעותית מאוד ומתייחס להיקף ההיטל שייגבה מהמאגר והוא אומר את הדבר הבא.

אודי אדירי: הוא קודם כל אומר שהיקף ההכנסות וההוצאות שנצברו עד היום בים תטיס, היחס בין ההכנסה המצטברת לבין ההוצאה המצטברת, כפי הנראה מביא את מאגר ים תטיס ליחס שגבוה הרבה מאחד וחצי.

אודי אדירי: כלומר, מביא אותו כפי הנראה לשיעור מס או שיעור היטל גבוה, לא מרבי, לא חמישים אחוזים.

אודי אדירי: קודם כל אנחנו אומרים ששיעור ההיטל על מאגר ים תטיס בשנה הראשונה להחלתו לא יעלה תיאורטית על עשרים אחוזים.

אודי אדירי: כלומר, המדרגה הראשונה.

אודי אדירי: אנחנו מסתכלים כאילו היחס בין ההכנסה המצטברת לבין ההוצאה המצטברת הוא אחד וחצי ולא יותר ממנו.

אודי אדירי: זה פעם אחת.

אודי אדירי: אני אומר את המשמעות ולא סעיף-סעיף.

אודי אדירי: פעם שנייה אנחנו אומרים שכל סכום היטל שמחושב בעבור המאגר הזה בשנה הנוכחית מחולק בשניים.

אודי אדירי: כלומר, אם בשנה הראשונה הגובה, אותו גובה תיאורטי, הוא עשרים אחוזים, הלכה למעשה המאגר לא ישלם בעבור שנת 2011 למעלה מעשרה אחוזים ובאופן דומה, אם בשנת 2013 שיעור ההיטל יעמוד בהתאם למנגנון שהצגנו קודם על שיעור של שלושים אחוזים, הוא לא ישלם יותר מ-15 אחוזים.

אודי אדירי: בסופו של דבר זה מקבע את היטל המאגר הזה בערכים שבין עשרה לבין 25 אחוזים לכל היותר.

אודי אדירי: כלומר, מחצית מהשיעור שקבוע לגבי יתר המאגרים.

אודי אדירי: סעיף (2) הוא יותר סעיף טכני שמסביר איך עושים את זה.

אודי אדירי: אם בסוף שנת 2011 נגלה שאנחנו נמצאים ביחס שהוא מעל אחד וחצי, אנחנו ניקח את ההפרש שומה על אחד וחצי ונחסיר אותו, כדי שלא יהיה מצב שבשנה הבאה הוא קופץ אוטומטית למדרגה העליונה.

אודי אדירי: הוא יתחיל לצבור את ההכנסות שלו מעכשיו, יעלה בהדרגה ולכל מדרגה שהוא יגיע יחולק תמיד לשניים.

צחי גרוסווסר: ב-1 בינואר 2012 מתחילים לספור לו מאחד וחצי?

צחי גרוסווסר: זאת הכוונה?

אודי אדירי: כן.

צחי גרוסווסר: כלומר, ב-1 בינואר 2012 אני באחד וחצי.

שאול מרידור: ב-31 לדצמבר 2011.

צחי גרוסווסר: אני על אחד וחצי ומשם סופרים לי?

אודי אדירי: כן.

שאול מרידור: רעיונית.

אודי אדירי: זה מה שמוסבר בסעיף (2).

שאול מרידור: כאילו תהיה ב-2.3 ויעשו מינוס 0.8.

שאול מרידור: אחר כך תהיה ב-2.8 ויעשו מינוס.

צחי גרוסווסר: זה מה שחשבנו, אבל לא היינו בטוחים.

אודי אדירי: זאת המשמעות.

אודי אדירי: כלומר, בשנת 2011 זה יהיה לא יותר מעשרה אחוזים ולאחר מכן אתה תצבור כאילו היית בעשרה אחוזים בסוף השנה.

אודי אדירי: זה לגבי מאגר שהוא מאגר שהתחיל בהפקה מסחרית קודם מועד תחילת חוק זה.

אודי אדירי: קבוצה שנייה של מאגרים היא מאגרים שיתחילו בהפקה מסחרית עד ה-1 בינואר 2014, שבאמת מתייחסים כאן בראש ובראשונה למאגר תמר שכמו שהוצג גם היום לוועדה, על פי הדוחות של נובל וגם על פי מה שהוצג לנו, לפחות בכמה פורומים על ידי דלק, אמור להתחיל בהפקה מסחרית של גז עד לינואר 2013.

אודי אדירי: כאן נקבע שכל מאגר שיתחיל בהפקה עד ינואר 2014, יזכה להוראות המעבר האלה.

אודי אדירי: זה לא רק תמר.

אודי אדירי: בהחלט על הפרק יכולים להיות מאגרים נוספים גם בתחום היבשתי, אם זה מאג ראש העין וכן הלאה וגם יכולים להיות אולי גם מאגרים ממינים אחרים, אם כי זה לא ודאי, אבל בהחלט מדברים היום על מאגר נועה ויכולים להיות אולי גם מאגרים נוספים.

אודי אדירי: המאגרים האלה מקבלים שורה של הוראות מעבר או של הקלות.

אודי אדירי: ההקלה הראשונה מתייחסת לתקופת ההרצה.

אודי אדירי: אני מזכיר שלגבי כלל המיזמים, לאחר תחילת הפקה המסחרית, אפשרנו להם עדיין במשך שנתיים נוספות לצבור השקעות במכנה מתוך תפיסה שבהחלט סביר שגם אחרי מועד ההפקה המסחרית, עדיין יש השקעות שהן חלק מההשקעות הראשוניות שהן מושלמות במהלך השנתיים שלאחר מכן ואנחנו מאפשרים את ההכרה בהן.

אודי אדירי: לעניין המאגרים שנמצאים עכשיו בהליכי פיתוח והקמה וגם לאור הצורך המשקי בהפקה מהירה של גז, יתכן גם הפקה מהירה של גז טרם השלמת כל עבודות הפיתוח הנדרשות.

אודי אדירי: לגבי מאגרים אלה, נתנו כאן הארכה ותקופת ההרצה תימשך על פני ארבע שנים.

אודי אדירי: כלומר, לצורך העניין, מאגר תמר, היה ויתחיל לספק גז בפברואר 2013, כל השקעה שהוא יבצע עד לשנת 2017, תיכלל גם היא במכנה של הנוסחה.

אודי אדירי: זאת ההקלה הראשונה.

אודי אדירי: ההקלה השנייה עוסקת באופן חישוב שיעור ההיטל היחסי.

אודי אדירי: אני מזכיר לגבי כלל מיזמי הנפט שאנחנו הגדרנו שברגע שהיחס בין ההכנסות המצטברות להוצאות המצטברות הוא אחד וחצי, מתחיל להיגבות ההיטל.

אודי אדירי: באשר למאגרים בקטגוריה הזאת, רק ברגע שהשיעור הזה יעמוד על יחס של שניים לאחד.

אודי אדירי: המחשה: אם היקף ההשקעה במאגר הוא שלושה וחצי מיליארד דולר, רק לאחר שנצברו הכנסות בהיקף של שבעה מיליארד דולר, יש גם הטבות נוספות, זה יותר קרוב לשמונה, רק אז יתחיל להיגבות היטל.

אודי אדירי: ההקלה השלישית נוגעת לשיעור הפחת המואץ.

אודי אדירי: לא הקראנו היום את הסעיף הזה, את סעיף 17, אבל בסעיף 17 נתנו אפשרות לפחת מואץ של עד עשרה אחוזים בשנה ולמאגרים האלה אפשרנו פחת מואץ של עד 15 אחוזים לשנה.

אודי אדירי: אלה הן ההקלות.

אודי אדירי: הרציונאל מאחוריהן בא בעצם להבטיח את יכולת הפיתוח המיידית של הפרויקטים.

אודי אדירי: כמו שאמרנו, אנחנו סבורים שבכלל המלצות הוועדה או החוק שמונח כאן לא מונע אפשרות מימון והקמת פרויקטים.

אודי אדירי: כאשר מדובר על פרויקטים שהם כבר בהליכי הקמה, יש כאן רצון לאפשר להם להסתמך גם על הסכמי מימון שכבר הלכו ונחתמו ורוצים להקל יותר ולהבטיח שהתזרים לא נפגע.

אודי אדירי: זה מה שהסעיפים האלה בעצם עושים.

חיים אורון: אפשר לקבל טבלה כזאת?

חיים אורון: בדוח של הוועדה זה מאוד מבולבל.

אודי אדירי: טבלה של כל הוראות המעבר?

חיים אורון: של מה שאמרת עכשיו.

שאול מרידור: היא נמצאת אצלכם.

שאול מרידור: זאת המצגת שהצגנו כולל הטבלה הזאת.

שאול מרידור: היא אצל טמיר.

שאול מרידור: נעביר אותה שוב אם תרצו.

שאול מרידור: אין בעיה.

משה גפני: למה אתם לא מקבלים את העמדה של שר התשתיות שלא יהיה גמיש אלא יהיה קבוע?

משה גפני: למה אתם לא מקבלים את העמדה שלו?

משה גפני: הם טוענים שמגיעים באותה נוסחה גם בגמישות.

שאול מרידור: אם נניח מחיר הגז עולה בדולר, אתה רוצה שעשר שנים לא ישלמו למרות שהם הגיעו להרבה יותר מאשר ההיטל אותו צפינו?

משה גפני: ומה חושב שר התשתיות?

חיים אורון: אלה שאלות קשות.

חיים אורון: אל תדון במופלא ממך.

אודי אדירי: אנחנו לא יודעים מתי תמר תתחיל לשלם.

שאול מרידור: אנחנו יודעים להגיד כמה זה שווה.

שאול מרידור: אנחנו לא יודעים להגיד מתי בדיוק זה יקרה.

חיים אורון: הגמישות יצרה מצב לא של שוס אלא יצרה מצב שהם יתחילו לשלם.

שאול מרידור: יש גם הרבה פרמטרים.

משה גפני: למה משרד התשתיות לא רוצה את הגמישות?

חיים אורון: אני לא יודע להסביר.

שאול מרידור: בסופו של דבר יש כאן הרבה פרמטרים שמשליכים על המועד הסופי.

שאול מרידור: הרבה מאוד פרמטרים.

שאול מרידור: אנחנו עשינו סימולציות רבות אבל בסוף המציאות תכתיב.

שאול מרידור: אנחנו יודעים כמה זה שווה.

אודי אדירי: בסופו של דבר אם מאגר תמר יתחיל לשלם היטל מוקדם יותר, זה רק בגלל שהיקף ההכנסות הוא הרבה מעבר לצפוי במודלים שלנו ובמודלים שלהם.

אודי אדירי: אז יכול להיות מוקדם יותר.

שאול מרידור: למשל אין גז מצרי.

שאול מרידור: דוגמה.

שאול מרידור: מצב שיביא לתשלום הרבה יותר מהר כי הם יתחילו בכמות הרבה יותר גדולה.

חיים אורון: יש גם אפשרות שמירי רגב תצליח ולא ניתן למחיר החשמל לעלות ונכריח אותם למכור גז בזול, אז יהיה לך יותר.

משה גפני: הערות.

אמנון פורטוגלי: מה שאדוני היושב ראש אמרת קודם, שהגז יגיע רק ב-2014.

אמנון פורטוגלי: נובל אנרג'י, שהיא המפעיל של תמר והיא צריכה לדעת מה קורה שם, במצגת שהיא עשתה לפני חודש, בתחילת פברואר, הודיעה שהגז יגיע לארץ בסוף 2012.

אמנון פורטוגלי: יש לך את זה שם כתוב במלים ברורות לחלוטין.

שאול מרידור: מי אמר למי?

אמנון פורטוגלי: נובל אנרג'י והם צריכים לדעת את זה.

אמנון פורטוגלי: הם אמרו את זה בכנס המשקיעים של קרדיט סוויס.

אמנון פורטוגלי: זה משהו פומבי והם לא יכולים לספר סיפורים.

אמנון פורטוגלי: זה מופיע בכתובים.

קריאה: זה גם כתוב בדוח השנתי של נובל.

אמנון פורטוגלי: אבל זה טרי מלפני חודש.

אמנון פורטוגלי: שבועיים לפני שמר תשובה יצא עם הבשורה הגדולה שהוא מקדים את התוכנית.

אמנון פורטוגלי: עורבא פרח.

אמנון פורטוגלי: התוכנית הייתה מהתחלה לאמצע 2012.

חיים אורון: מה איכפת לך?

חיים אורון: גם זה ייהנה וגם זה ייהנה.

אמנון פורטוגלי: בקיצור, הגז מתוכנן להגיע לכאן בסוף 2012.

משה גפני: ולכן מה אתה רוצה?

משה גפני: אתה מקבל את מה שהם אומרים?

אמנון פורטוגלי: כן.

צחי גרוסווסר: דבר ראשון שייאמר לפרוטוקול שאנחנו כמובן מתנגדים לתחולה שלשיטתנו היא תחולה רטרואקטיבית.

צחי גרוסווסר: לגבי הסעיף הספציפי של 2014.

צחי גרוסווסר: צודקים כל הנוכחים.

צחי גרוסווסר: נובל אמרה את זה פעם אחת, פעם שנייה ופעם שלישית.

צחי גרוסווסר: הכוונה שלנו להביא את הגז לכאן בהתאם לצרכים של המדינה.

צחי גרוסווסר: יש לנו פרויקט שהוא סופר שאפתני ולוחות הזמנים שלו הם מאוד מאוד מהירים.

צחי גרוסווסר: אני מציע לכם לבדוק את זה עם משרד התשתיות ביחס לפרויקטים אחרים בעולם.

צחי גרוסווסר: זה מאוד שאפתני וזאת המטרה שלנו.

צחי גרוסווסר: דרך אגב, אמרנו את זה באופן מאוד קונסיסטנטי.

משה גפני: מתי להערכתכם זה יהיה?

צחי גרוסווסר: בדוחות הכספיים של נובל כתוב שהמטרה שלנו היא שבסוף 2012 המערכת תתחבר והמכירות יתחילו ב-2013.

צחי גרוסווסר: אחרי שאמרתי את כל זה, אני אומר מה ה-אבל.

חיים אורון: באיזה מחיר זה יימכר?

צחי גרוסווסר: מה זה רלוונטי?

חיים אורון: סתם אני שואל.

צחי גרוסווסר: זה בלי קשר למחיר.

חיים אורון: אם זה סודי, אל תגיד.

קריאה: בוודאי שזה סודי.

חיים אורון: אני שאלתי שאלה עסקית.

צחי גרוסווסר: אני לא אכנס לשאלת המחיר.

צחי גרוסווסר: כדי להרים את הפרויקט הזה שהוא פרויקט מאוד מורכב, לצורך הדוגמה, אני תלוי באסדה שאמורה להביא את הפלטפורמה שלי שרוצה הגורל והיא היחידה בעולם שיכולה להביא אותה.

צחי גרוסווסר: אני צריך להשתמש במנוף שהוא אחד משלושה יחידים בעולם שמסוגל גם למקם את האסדה הזאת.

צחי גרוסווסר: חס וחלילה קורה משהו שאחד מהדברים האלה לא יוצא, והוא לא בשליטתי, מה שנקרא בלעז פורסט מזו'ר ובעברית כוח עליון – נגיד זה במקרה היה ביפן – אני, עם כל הרצון הטוב ועם כל זה שעשיתי את מירב המאמצים, לא אעמוד ביעד הזה.

צחי גרוסווסר: זה מעל לשליטתי.

צחי גרוסווסר: אנחנו אמרנו בצורה הכי ברורה בכל התקופות.

צחי גרוסווסר: נובל הייתה מאוד ברורה אבל יש דברים שאני לא יכול לשלוט בהם.

צחי גרוסווסר: לא יכול להיות מצב, לשיטתנו ואני חושב שגם לשיטתכם, שאנחנו באמת פועלים בצורה כזאת ואנחנו מפסידים את כל מה שרוצים לתת לנו הטבה לשיטת חלק מהאנשים, שבגלל שקרה אירוע כזה של כוח עליון ובמקום שאני אהיה כאן ב-2013 כמו שתכננו, אני אהיה כאן בחודש הרביעי של 2014.

צחי גרוסווסר: מה שאנחנו בנקודה הזאת רוצים לומר שיש סמכות למנהל או לממונה או למי שיוחלט על ידי הוועדה הזאת, לא שזה יהיה אוטומטית, אבל בהנחה שבאמת אני פעלתי במירב המאמצים וזה נבע ממשהו שאינו בשליטתי, שאפשר להאריך את המועד הזה.

צחי גרוסווסר: אני חושב שזאת בקשה מאוד סבירה.

שאול מרידור: כל הרעיון של הוראות המעבר, בעיקרו נועד לדבר אחד מרכזי והוא לדאוג שהגז יגיע בזמן למדינת ישראל.

שאול מרידור: הוא לא נועד לשום דבר מהותי אחר.

שאול מרידור: בואו נשים את זה על השולחן.

צחי גרוסווסר: זה לא מה שכתוב בחוות הדעת.

משה גפני: לא.

משה גפני: אני הבנתי ואפילו גיליתי סימפטיה למה שאמרת ותכף אני אגלה סימפטיה למה שאומר שאול מרידור ואחרי כן נלך לרב לראות מי צודק.

שאול מרידור: לקחנו על מה שאמור להיות שנה.

שאול מרידור: כל הפרויקט הוא שלוש שנים בערך.

שאול מרידור: לקחנו שנה נוספת טווח זמן, לטעמנו סביר, של עיכובים, בעיות וכולי.

שאול מרידור: בסוף צריך להיות מקום שבו זה נפסק.

משה גפני: הוא מדבר על המנוף.

משה גפני: הוא אומר שאין לו את המנוף שהוא אחד משלושה בעולם.

שאול מרידור: למה רק הוא?

שאול מרידור: יבוא גם מירה, שרה ושמשון וכל החברים האחרים ויאמרו.

שאול מרידור: נדחה עוד ארבעה חודשים, עוד שמונה חודשים, עוד תשעה חודשים.

שאול מרידור: זה מה שיקרה כשהוראות המעבר יהפכו להוראות הקבע כנהוג במקומותינו.

משה גפני: לא.

משה גפני: הוראות המעבר יהיו הוראות מעבר.

משה גפני: הוראות מעבר הן הוראות מעבר.

משה גפני: אם הוא בא ואומר שהנה, אני הייתי צריך להביא את המנוף, הייתה רעידת אדמה ביפן והמצב לצערנו הגדול הוא כזה שאין את המנוף הזה.

שאול מרידור: האם אתה חושב שבעקבות מקרה כזה הממשלה והכנסת יהיו אדישות למצב הזה?

צחי גרוסווסר: אני רוצה את הסמכות בחוק.

משה גפני: שאול, אני שואל אותך.

משה גפני: אני מכיר את הממשלה.

משה גפני: הממשלה תהיה אדישה למצב הזה עד שיתחילו איומים בשביתות ואז יעשו מסיבת עיתונאים ויגידו אם אנחנו משנים.

משה גפני: למה שלא נשנה עכשיו?

שאול מרידור: אני אסביר.

שאול מרידור: קודם כל, אני לא רוצה להיות בעולם של לחצים.

משה גפני: לחצים?

שאול מרידור: לחצים במקרה הזה, כמה מיליארדים קטנים, לחצים לא יהיו.

שאול מרידור: אני לא רוצה להיות עם יכולת וסמכות לשנות את זה.

חיים אורון: יש השלכות משפטיות למושג פורסט מז'ור.

שאול מרידור: אז מה?

חיים אורון: בוא נחפש איזשהו מנגנון שייתן שיקול דעת במקרה של פורסט מז'ור.

שאול מרידור: לכמה זמן?

שאול מרידור: לעשר שנים?

חיים אורון: אני לא יודע.

קריאה: לפי המצב.

חיים אורון: שאול, אם הקדוש ברוך הוא של גפני ---

משה גפני: גם שלך.

חיים אורון: יעשה צונאמי כל חצי שנה וכל המנופים ילכו, הפורסט מז'ור מופיע בהמון הסכמים גם בין לאומיים וגם בין חברות.

חיים אורון: אני שואל את המשפטנים והמשפטניות האם אי אפשר להשתמש בכלי הזה.

חיים אורון: זה לא סתם כי מתחשק לו, לא כי שיעורי הריבית עכשיו עלו והוא רוצה להרוויח מימון כעבור חצי שנה, זה לא בקטגוריה של פורסט מז'ור, אלא פורסט מז'ור הוא הבחנות מאוד ברורות.

חיים אורון: ואז לא הייתי מתבייש לקבוע שיש בית משפט מסוים, בית המשפט המחוזי בירושלים, שהוא יכריע במצב של פורסט מז'ור כי באמת מדובר בהרבה כסף, גם להם אבל גם לנו.

אודי אדירי: עם הנסיבות שדיברו עליהן כאן, קצת קשה.

אודי אדירי: אם היו אומרים רעידת אדמה, צונאמי באזור, אבל אמרו לך כאן דוגמה כמו קרה דבר במקום כלשהו בעולם שהייתה לו השפעה כלשהי על המנוף.

חיים אורון: אבל את זה אני לא מקבל.

חיים אורון: יש 14 מנופים כאלה.

אודי אדירי: אפילו הדוגמה שניתנה כאן כדוגמה למצב שהוא מצב באמת שכולנו מזדהים אתו, היא דוגמה שברור שאין לנו שום יכולת להעריך את בדיקת הרלוונטיות לאירוע כזה.

שאול מרידור: אנחנו ניכנס לדיון משפטי אין סופי.

משה גפני: משהו לא בסדר.

משה גפני: אודי באמצע רשות דיבור ואני עוצר אותו, ואז אתה מתחיל לדבר ואתה מפריע לאודי שאני הפרעתי לו.

משה גפני: אני רואה שאין ויכוח בין כל הדוברים כאן, אין ויכוח שיש מקרים בהם צריך להתחשב בזה.

משה גפני: אין ויכוח.

משה גפני: הוויכוח הוא רק איך מגדירים.

ג'ינה כהן: אם אפשר להציע רעיון.

משה גפני: בבקשה.

ג'ינה כהן: בחוק הגז ב-2002 באו הרבה פעמים עם בעיות שהעלו אותן ואמרו מה קורה במקרה כזה ובמקרה כזה, ואז גם האוצר ומשרד התשתיות אמרו שהם לא רוצים לשים דברים שאולי יקרו כי אז הם יקרו, אבל דברים קרו ואז היו צריכים לשנות את החוק.

ג'ינה כהן: זה מאוד פשוט להכניס לפי דעתי סעיף בחוק ולומר שלשר יש את הסמכות לגבי א', ב' ו-ג'.

משה גפני: לא, לשר לא.

ג'ינה כהן: אז למישהו אחר.

משה גפני: לא.

משה גפני: אני סומך על שר האוצר הנוכחי.

ג'ינה כהן: לא שר האוצר אלא שר התשתיות.

משה גפני: אני סומך על שר התשתיות הנוכחי אבל אני לא יודע מי יהיה שר התשתיות הבא.

שאול מרידור: אני אתן לך דוגמה.

שאול מרידור: יש לנו היום ויכוח משפטי.

שאול מרידור: את רכבת קלה תל אביב כולם מכירים.

דן הכהן: כמה שנים הפרויקט נמשך?

דן הכהן: שניזכר בזה.

שאול מרידור: זה לא רלוונטי.

שאול מרידור: שאלה מעולה, אבל זה לא רלוונטי.

שאול מרידור: יש היום טענה של הזכיין שהמשבר הפיננסי העולמי הוא פורסט מז'ור שכתוצאה ממנו אין פרויקט, זאת המדינה אשמה ולכן צריך לשלם.

שאול מרידור: אתה מבין מה זה אומר?

משה גפני: הבנתי אבל אנחנו מדברים על ניסוח משפטי כזה?

משה גפני: למשל יש שני מנופים ושני המנופים האלה אינם פעילים בגלל רעידת אדמה או משהו אחר.

משה גפני: אלה דברים של כוח עליון, של הקדוש ברוך הוא.

אודי אדירי: מה שיקרה זה שאתה תרשום כאן איזושהי הגדרה שאתה חושב שהיא באמת בסדר.

אודי אדירי: יעברו שלושה חודשים, ישבו בבנק, יחזרו לומר שהבנק אמר שההגדרה הזאת היא לא מקבל.

אודי אדירי: יבקשו מכתב הבהרה מהוועדה שכוח עליון, משמעותו גם כך וכך וכך וזה לא יסתיים.

אודי אדירי: אני אומר לך שזה לא יסתיים.

משה גפני: אי אפשר להגיע לניסוח?

קריאה: עדיף שלא יהיה מימון.

קריאה: זה עבד יפה ברכבת הקלה בתל אביב.

משה גפני: תחשבו על זה.

משה גפני: אנחנו מסיימים את הישיבה.

משה גפני: מחר בעזרת השם בדיון העקרוני.

משה גפני: אני מבקש להקריא עכשיו את הסעיפים.

חיים אורון: רגע, לפני שאתה מקריא.

חיים אורון: חבר'ה, אני אומר לכם איפה הבעיה שלי.

חיים אורון: בסוף יבואו לכאן אנשים אחרים ויצביעו כי כנראה ביבי יגיד להם להצביע והכל יהיה בסדר.

משה גפני: מה הוא יגיד להם להצביע?

חיים אורון: הוא יודע.

חיים אורון: כמו שהוא יודע שהוא הולך לדבר עם אבו מאזן ועל מה.

ג'ינה כהן: הוא ידבר אתו על הגז הפלשתינאי.

חיים אורון: יש פה בעיה.

חיים אורון: הרי שינוי התאריך מריץ אחריו רכבת של כסף.

חיים אורון: אנחנו הרי יודעים במה מדובר.

חיים אורון: שינוי התעריף, מצד אחד אתם צודקים כשאתם לא רוצים שהרכבת תיסע בלי שליטה.

חיים אורון: מצד שני, עליהם מופעל לחץ מאוד גדול לממש את הזכויות הללו במועד כי אחרת מפסידים כסף.

חיים אורון: בסדר.

חיים אורון: עכשיו, האינטרס לכאורה על פניו ברור.

חיים אורון: אתם אומרים שאם תפתחו פתח, בטוח שינצלו אותו.

חיים אורון: אני רוצה להגיד שתי הנחות.

חיים אורון: ההנחה הראשונה היא שהרווח הכי גדול שלהם יהיה כשהם יפיקו גז ולא מדחיות.

חיים אורון: זה הרווח הכי גדול שלהם.

חיים אורון: אם אני יושב בדירקטוריון שלהם, אני אומר שתביא גז הכי מהר כי שם אני מרוויח הכי הרבה כסף.

קריאה: אף אחד מאתנו לא יודע איפה יסתיימו ההליכים שקשורים בחוק.

משה גפני: רבותיי, אני סיימתי את הדיון.

שאול מרידור: היית מצפה שיהיו כבר הסכמים, שישבו למשא ומתן, שיסגרו הסכמים.

משה גפני: תגיד לי, זה אגף התקציבים כאן עכשיו?

משה גפני: אני עכשיו מדבר.

חיים אורון: עכשיו כולם משפרים עמדות.

משה גפני: מחר בעזרת השם אנחנו מקיימים את הדיונים העקרוניים ויוזמן גם היועץ המשפטי לממשלה, שהוא כנראה לא יבוא אלא יבוא נציגו, המשנה ליועץ המשפטי, ואנחנו נדון גם על החוקתיות של החוק, גם על הרטרוספקטיביות, גם על האמנות הבין לאומיות ושם יהיה דיון גם על התחולה ועל הוראות המעבר.

משה גפני: ביקשתי מטמיר שיגיד לאנשי משרד התשתיות שיבואו גם כן.

קריאה: אפשר יהיה לחזור ולהעיר הערות להוראות המעבר?

משה גפני: כן.

משה גפני: אז אנחנו נקבל את תמונת המצב.

משה גפני: ביום רביעי בעזרת השם, לפי התוכנית, אני מתכוון להביא את הפרק של ניכוי מיוחד חלף פחת ואת תקנות האזילה.

משה גפני: עכשיו אנחנו מקריאים את הסעיפים, חוץ מפרק ו'.

שאול מרידור: למה לא? בוא נקריא את הכול.

חיים אורון: תקריא גם את הפרקים האלה.

חיים אורון: תקריא כבר את הכול.

שאול מרידור: תקריא גם את פרק ו' ונדון עליו ביום רביעי.

משה גפני: בחיים לא.

משה גפני: לא.

משה גפני: אם מקריאים, אני רוצה הערות שלהם.

משה גפני: אתה רוצה לשבת כאן עד 10?

משה גפני: אני לא רוצה.

חיים אורון: תגמור את ההקראה.

משה גפני: ההקראה זה לא איזה דבר כזה.

משה גפני: מה שדיברנו, דיברנו.

משה גפני: ניכוי חלף פחת לא דיברנו ולא נקריא.

משה גפני: שאול, אני מבקש מכם, מכולכם, אתם, הממשלה, אתם תביאו ניסוחים.

משה גפני: אם אתם רוצים שנתקדם עם העניין הזה, תביאו ניסוחים.

שאול מרידור: ברור.

שאול מרידור: הבטחנו.

נעמה קאופמן: פרק ז': עונשין 18.

נעמה קאופמן: אי הגשת דוח, אי ניהול פנקסי חשבונות והסתרת מסמכים מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין).

נעמה קאופמן: (1) לא הגיש במועדו דוח מקדם היטל או דוח רווחי נפט לפי הוראות סעיף 11.

נעמה קאופמן: (2) לא ניהל פנקסי חשבונות בהתאם להוראות המנהל שניתנו לפי סעיף 39.

נעמה קאופמן: (3) השמיד או הסתיר מסמכים הדרושים או העשויים להיות דרושים לצורך שומה לפי חוק זה.

נעמה קאופמן: 19.

נעמה קאופמן: העברת נכסים בכוונה למנוע גביית מס (א) אדם שהעביר את נכסיו לאחר בלא שהעביר את השליטה בהם, מתוך כוונה למנוע גביית היטל שהיה חייב בו או שהוא עתיד להתחייב בו לגבי תקופה שקדמה להעברה או בשנת ההעברה, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין.

נעמה קאופמן: (ב) חילק אדם מנכסי חברה, כהגדרתה בסעיף 1 לפקודה, בין חבריה, מתוך כוונה למנוע גביית היטל שהחברה חייבת בו או שהיא עתידה להתחייב בו לגבי תקופה שקדמה להעברה או בשנת ההעברה, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, ובלבד שלא יעלה סכום הקנס על סכום החוב.

נעמה קאופמן: 20.

נעמה קאופמן: ייצוג שלא כדין המייצג בעל זכות נפט של מיזם נפט, לצורך הוראות חוק זה, והוא אינו אחד מהמנויים בסעיף 236 לפקודה, כפי שהוחל בסעיף 42, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין.

נעמה קאופמן: 21.

נעמה קאופמן: דוח וידיעות לא נכונים אדם אשר ערך דוח מקדם רווחי נפט או דוח מקדם היטל לא נכון, מתוך שהשמיט רכיב מרכיבי מקדם ההיטל או מרווחי הנפט של מיזם נפט, או מתוך שרשם אותו בחסר, או אדם שמסר ידיעות לא נכונות בנוגע לכל עניין או דבר המשפיעים על חיובו בהיטל או על חיובו של אדם אחר, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין וסכום החסר ברווחי הנפט של מיזם הנפט או בהיטל, לפי הגבוה מביניהם, שנקבע מחמת אותם דוח או ידיעות לא נכונים או שעלול היה להיקבע אילו נתקבלו הדוח או הידיעות כנכונים.

נעמה קאופמן: 22.

נעמה קאופמן: אי ניכוי מי שלא ניכה סכום שהיה עליו לנכות לפי סעיף 9(ב), דינו – מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין ופי שניים מסך כל הסכומים שלא נוכו.

נעמה קאופמן: 23.

נעמה קאופמן: אי העברת סכום שנוכה מי שניכה סכום לפי סעיף 9(ב), ולא העבירו לפקיד השומה כאמור באותו סעיף, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין ופי שניים מסך כל הניכויים האמורים.

נעמה קאופמן: 24.

נעמה קאופמן: מרמה העושה אחד מאלה במטרה להימנע מתשלום היטל לפי חוק זה, דינו – מאסר חמש שנים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין ופי שניים מהסכום מרווחי הנפט של מיזם הנפט או מההיטל, לפי הגבוה מביניהם, שהעלים או שהתכוון להעלים - (1) השמיט מתוך דוח מקדם היטל או דוח רווחי נפט לפי חוק זה רכיב מרכיבי מקדם היטל או מרווחי הנפט של מיזם נפט, שיש לכללו בדוח.

נעמה קאופמן: (2) מסר בדוח מקדם היטל או בדוח רווחי נפט לפי חוק זה אמרה או תרשומת כוזבות.

נעמה קאופמן: (3) השיב תשובה כוזבת, בעל פה או בכתב, על שאלה שנשאלה, או על דרישת ידיעות שנערכה אליו לפי חוק זה.

נעמה קאופמן: (4) הכין או קיים פנקסי חשבונות כוזבים או רשומות אחרות כוזבות, או שזייף פנקסי חשבונות או רשומות.

נעמה קאופמן: (5) עשה מעשה מרמה כהגדרתו בסעיף 414 לחוק העונשין.

נעמה קאופמן: 25.

נעמה קאופמן: אחריות נושא משרה בתאגיד (א) נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי שפרק זה על ידי התאגיד או על ידי עובד מעובדיו.

נעמה קאופמן: המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין.

נעמה קאופמן: לעניין סעיף זה, "נושא משרה" – מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה.

נעמה קאופמן: (ב) נעברה עבירה לפי פ0

נעמה קאופמן: רק זה על ידי תאגיד או על ידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר חובתו לפי סעיף קטן (א) אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

נעמה קאופמן: 26.

נעמה קאופמן: הצמדת הסכום שעליו מוטל הקנס לעניין קנס לפי פרק זה, שבסיסו הוא סכום מרווחי הנפט של מיזם הנפט או מההיטל, יוגדל הבסיס לפי שיעור העלייה של מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בין המדד האחרון שהתפרסם לפני תום שנת המס שאותו בסיס מתייחס אליה לבין המדד האחרון שהתפרסם לפני הטלת הקנס.

נעמה קאופמן: 27.

נעמה קאופמן: כופר כסף (א) סמכות המנהל לקחת כופר כסף לפי סעיף 221 לפקודה תחול גם לגבי אדם שעבר עבירה לפי סעיפים 18 עד 24.

נעמה קאופמן: (ב) הוראות סעיף 252א(א) לחוק העונשין יחולו גם לגבי כופר שהוטל לפי סעיף קטן (א).

דלית זמיר: פרק ח': עיצום כספי 28.

דלית זמיר: עיצום כספי היה למנהל יסוד סביר להניח כי בעל זכות נפט של מיזם נפט לא הגיש דוח מקדם היטל או דוח רווחי נפט עד למועד האמור בסעיף 11 (בפרק זה – הפרה), רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בסכום של מאה אלף שקלים חדשים, בשל כל חודש מלא של פיגור בהגשת הדוח.

דלית זמיר: 29.

דלית זמיר: דרישת עיצום כספי ותשלומו עיצום כספי בשל הפרה לפי סעיף 28 ישולם לפי דרישה בכתב של המנהל בטופס שקבע (בפרק זה – הודעת החיוב) בתוך שלושים ימים מיום משלוח הודעת החיוב.

דלית זמיר: בהודעת החיוב יפורטו, בין השאר, פרטי ההפרה שבשלב הוטל העיצום הכספי ושיעורו, וכן ייכלל בה מידע בדבר הזכות לטעון טענות לפני המנהל, כאמור בסעיף 30.

דלית זמיר: 30.

דלית זמיר: כתב טענות (א) בעל זכות נפט של מיזם נפט, שנשלחה לו הודעת חיוב רשאי, בתוך שלושים ימים מיום משלוח ההודעה כאמור, להגיש למנהל, בכתב, את טענותיו לעניין הטלת העיצום הכספי ושיעורו (בסעיף זה – כתב טענות).

דלית זמיר: לכתב הטענות יצורף תצהיר המאמת את העובדות המפורטות בו.

דלית זמיר: (ב) הגיש בעל זכות נפט של מיזם נפט, כתב וטענות למנהל, יחליט המנהל על יסוד כתב הטענות והתצהיר אם להשאיר את הודעת החיוב על כנה, או לבטלה, ורשאי הוא, לשם קבלת החלטה כאמור, לזמן את מגיש כתב הטענות, לדיון לפניו.

דלית זמיר: הודעה על החלטת המנהל לפי סעיף קטן זה תישלח למגשי כתב הטענות.

דלית זמיר: (ג) אין בהגשת כתב טענות לפי סעיף זה כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי במועד האמור בסעיף 29.

דלית זמיר: (ד) שולם העיצום הכספי והחליט המנהל לפי סעיף זה לבטל את הודעת החיוב, יוחזר העיצום הכספי בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו ועד יום החזרתו.

דלית זמיר: 31.

דלית זמיר: עדכון סכום העיצום הכספי (א) עיצום כספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום שמלוח הודעת החיוב, ואם הוגש ערעור, ובית המשפט הדן בערעור הורה על עיכוב תשלומו – לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.

דלית זמיר: (ב) סכום העיצום הכספי יתעדכן ב-1 בינואר של כל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), לפי שיעור עליית המדד שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה לו, ולעניין יום העדכון הראשון – לעומת המדד שהיה ידוע ב-1 בינואר 2011.

דלית זמיר: הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של אלף שקלים חדשים.

דלית זמיר: (ג) המנהל יפרסם, בהודעה ברשומות, את סכום העיצום הכספי המעודכן.

דלית זמיר: 32.

דלית זמיר: הפרשי הצמדה וריבית לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית עד לתשלומו (בפרק זה – תוספת פיגורים).

דלית זמיר: 33.

דלית זמיר: גבייה על גביית העיצום הכספי ותוספת הפיגורים תחול פקודת המסים (גבייה).

אודי אדירי: 34.

אודי אדירי: ערעור לבית משפט השלום (א) על החלטת המנהל לפי פרק זה ניתן לערער לבית משפט שלום בתוך שלושים ימים מיום מסירת ההחלטה.

אודי אדירי: (ב) אין בהגשת ערעור לפי סעיף זה,ף כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי אלא אם כן הסכים לכך המנהל או אם בית המשפט הורה אחרת.

אודי אדירי: (ג) החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף זה, לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות פרק זה, יוחזר העיצום הכספי או כל חלק ממנו אשר הופחת על ידי בית המשפט, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.

אודי אדירי: 35.

אודי אדירי: שמירת אחריות פלילית (א) תשלום עיצום כספי לא יגרע מאחריותו הפלילית של בעל זכות נפט של מיזם נפט בשל ההפרה.

אודי אדירי: (ב) הוגש נגד בעל זכות נפט של מיזם נפט, כתב אישום בשל עבירה לפי סעיף 18(1), לא יחויב בשלה בתשלום העיצום הכספי, ואם שילם – יוחזר לו הסכום ששילם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.

אודי אדירי: פרק ט': סמכויות אכיפה 36.

אודי אדירי: מינוי פקידי שומה מפקחים (א) השר רשאי למנות, מבין פקידי השומה, פקידי שומנה שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי סעיף 37, כולן או חלקן, לשם ביצוע ההוראות לפי חוק זה (בפרק זה – פקיד שומה מפקח).

אודי אדירי: (ב) לא ימונה פקיד שומה מפקח, אלא אם כן מתקיימים לגביו כל אלה: (1) משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטי פקיד השומה כי היא אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי.

אודי אדירי: (2) הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף 37, כפי שהורה השר.

אודי אדירי: (3) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר, בהתייעצות עם השר לביטחון פנים.

אודי אדירי: 37.

אודי אדירי: סמכויות אכיפה התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, רשאי פקיד שומה מפקח שהוסמך לכך לפי סעיף 36 - (1) לחקור כל אדם הקשור לעבירה כאמור, או שעשויות להיות לו ידיעות הנוגעות לעבירה כאמור על חקירה לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים 2 ו-3 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות) בשינויים המחויבים.

אודי אדירי: (2) לבקש מבית משפט צו חיפוש לפי סעיף 23 לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש), (נוסח חדש), התשכ"ט-1969, ולבצעו.

אודי אדירי: על חיפוש לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים 24(א)(1), 26 עד 28 ו-45 לפקודה האמורה, בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: פרק י': שונות 38.

נעמה קאופמן: קנס על פיגור (א) פיגר אדם יותר משבעה ימים בתשלום ההיטל שהוא חייב בו לפי סעיף 9 או בתשלום חלק ממנו, ייווסף לסכום שבפיגור קנס בגובה הפרשי הצמדה וריבית מהמועד שנקבע לתשלום ועד לתשלום הסכום שבפיגור (בסעיף זה – תום תקופת הקנס).

נעמה קאופמן: (ב) לקנס כאמור בסעיף קטן (א) ייווספו הפרשי הצמדה וריבית מתום תקופת הקנס ועד למועד תשלום הקנס, ויראו את הקנס כחוב מס לעניין סעיף 195א לפקודה.

נעמה קאופמן: 39.

נעמה קאופמן: סמכות לחייב בניהול פנקסים סמכויות המנהל לפי סעיף 130 לפקודה יוקנו לו לעניין חוק זה, בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: 40.

נעמה קאופמן: סמכויות פקיד שומה סמכויות פקיד השומה לפי פרק שני לחלק ח' לפקודה, יהיו נתונות לו ככל הנדרש לצורך ביצוע ההוראות לפי חוק זה, בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: 41.

נעמה קאופמן: החלטת מיסוי לעניין פרק שני-ב' בחלק ט'2 לפקודה, יראו את הוראות חוק זה כאילו היו דיני מס כאמור בפסקה (1) להגדרה "דיני המס" שבסעיף 158ב לפקודה.

נעמה קאופמן: 42.

נעמה קאופמן: ייצוג בעל זכות נפט סעיף 236 לפקודה יחול על ייצוג בעל זכות נפט של מיזם נפט לעניין ההוראות לפי חוק זה, בשינויים המחויבים.

נעמה קאופמן: 43.

נעמה קאופמן: המצאת הודעות על המצאת הודעות לפי חוק זה יחול הוראות סעיף 238 לפקודה.

נעמה קאופמן: 44.

נעמה קאופמן: גבייה על גביית היטל יחולו הוראות פקודת המסים (גבייה).

נעמה קאופמן: 45.

נעמה קאופמן: עדכון סכומים הסכום הקבוע בהגדרות "מקדם החיפוש" ו"מקדם ההקמה" שבסעיף 4(ב)(2), יתעדכן ב-1 בינואר של כל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה לו, ולעניין יום העדכון הראשון – לעומת המדד שהיה ידוע ב-1 בינואר 2011.

נעמה קאופמן: הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של אלף שקלים חדשים.

נעמה קאופמן: 46.

נעמה קאופמן: סמכויות ביצוע שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו ובכלל זה תקנות בדבר טפסים, דוחות, הצהרות והודעות שיידרשו לפי הוראות חוק זה.

נעמה קאופמן: 47.

נעמה קאופמן: תיקון פקודת מס הכנסה בפקודת מס הכנסה – (1) בסעיף 3, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) סכומים שקיבל מי שחייב בתשלום היטל לפי חוק מיסוי רווחי נפט, בתשע"א-2011, המוחזרים לו בשל תשלום היטל ביתר, יראו אותם כהשתכרות או כרווח מעסק או ממשלח יד של מי שקיבל אותם, בעת שקיבל אותם".

נעמה קאופמן: (2) בסעיף 17, אחרי פסקה (14) יבוא: "(15) היטל ששולם לפי חוק מיסוי רווחי נפט, התשע"א-2011, על ידי מי שחב בו לפי אותו חוק".

נעמה קאופמן: פרק י"א: תחולה והוראות מעבר 48.

נעמה קאופמן: תחולה והוראות מעבר (א) לצורך חישוב רווחי נפט של מיזם נפט לשנת המס שבה חל יום תחילתו של חוק זה (להלן – יום התחילה), יובאו בחשבון תקבולים שוטפים ותשלומים שוטפים, כהגדרתם בסעיף 3(ב), שהתקבלו או ששולמו, לפי העניין, ביום התחילה או לאחריו.

נעמה קאופמן: (ב) על מיזם נפט שמועד תחילת ההפקה המסחרית חל לגביו לפני יום התחילה, חולו הוראות חוק זה בשינויים אלה: (1) חלה לגבי מיזם כאמור חובת תשלום היטל בשנת המס שבה חל יום התחילה, יהיה שיעור ההיטל באותה שנת מס, מחצית משיעור ההיטל שהיה מוטל על רווחי הנפט אילולא הוראות פסקה זו ולא יותר מ-10 אחוזים.

נעמה קאופמן: (2) עלה מקדם ההיטל בשנת המס שבה חל יום התחילה על 1.5, יופחת, לצורך חישוב מקדם ההיטל בכל שנת מס שלאחריה, מסכום ההכנסות המצטברות כהגדרתן בסעיף 4(ב)(1), של המיזם, בשנת המס שבה חל יום התחילה ובכל שנת מס שלאחריה, סכום ההפחתה בתוספת הפרשי הצמדה מתום שנת המס שבה חל יום התחילה עד תום שנת המס שלגביה מחושב מקדם ההיטל.

נעמה קאופמן: לעניין זה, "סכום ההפחתה" – הסכום שיש להפחיתו מההכנסות המצטברות כהגדרתן בסעיף 4(ב)(1) בשנת המס שבה חל יום התחילה, כדי שמקדם ההיטל באותה שנה יהיה בגובה של 1.5. (3) שיעור ההיטל שיוטל על רווחי הנפט של המיזם בכל אחת משנות המס 2012 עד 2015 יהיה שווה למחצית משיעור ההיטל שהיה מוטל על רווחי הנפט כאמור אילולא הוראות פסקה זו, לפי הוראות סעיפים 2 עד 5, בשינוי הקבוע בפסקה (2).

נעמה קאופמן: (4) על אף הוראות סעיף 17(ג), בעל זכות נפט של המיזם יודיע על בחירתו כאמור באותו סעיף, עם הגשת דוח לפי סעיף 131 לפקודה לגבי שנת המס שבה חל יום התחילה.

נעמה קאופמן: (ג) על מיזם שמועד תחילת ההפקה המסחרית לגביו בתקופה שמיום התחילה עד יום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014), יחולו הוראות אלה: (1) בהגדרה "תקופת הרצה" במקום "24" יקראו "48".

נעמה קאופמן: (2) ההגדרה "שיעור ההיטל היחסי" שבסעיף 2 תיקרא כך שבכל מקום, במקום "1.5" יבוא "2", ובמקום "2.3" יבוא "2.8".

נעמה קאופמן: (3) סעיף 17(ב) ייקרא לגבי נכס בר ניכוי כהגדרתו באותו סעיף שנרכש בתקופה שמיום כ"ה בטבת התשע"א (1 בינואר 2011) עד יום כ"ח בטבת התשע"ד (31 בדצמבר 2013) כך שבמקום "10 אחוזים" יבוא "15 אחוזים".

נעמה קאופמן: (ד) על אף הוראות סעיף 11, לגבי בעל זכות נפט של מיזם נפט שקיבל את זכות הנפט לפני יום התחילה - (1) יכלול דוח מקדם ההיטל שעליו להגיש לפי הסעיף האמור, דיווח לגבי סך רכיבי מקדם ההיטל של המיזם בתקופה שממועד קבלת זכות הנפט עד תום שנת המס שבה חל יום התחילה.

נעמה קאופמן: (2) יכלול דוח רווחי הנפט שעליו להגיש לפי הסעיף האמור, דיווח לגבי סך רווחי הנפט של המיזם בתקופה שממועד קבלת זכות הנפט עד תום שנת המס שקדמה לשנת המס שבה חל יום התחילה, וכן דיווח לגבי רווחי הנפט של המיזם בשנת המס שבה חל יום התחילה.

נעמה קאופמן: (ה) הוראות פרק ה' יחולו על הכנסה חייבת או הפסדים של שותפות נפט בשנת המס 2011 ואילך.

משה גפני: את הוספת את הסעיף של הסודיות?

נעמה קאופמן: אנחנו נוסיף.

נעמה קאופמן: נשלח נוסח.

משה גפני: אמרתם שיש לכם נוסח.

דלית זמיר: נעתיק מפקודת מס הכנסה.

חיים אינדיג: אנחנו נראה את הנוסחים החדשים לפני שידונו בהם עוד הפעם?

משה גפני: כן.

משה גפני: התשובה היא כן אבל זה יהיה לפני ההצבעות.

חיים אינדיג: לא נספיק להעיר על זה?

משה גפני: תספיקו להעיר על זה.

משה גפני: על הנוסחאות דיברנו.

משה גפני: אני דיברתי על דברים שדיברנו שזה לטובת החברות ולטובת הגופים כמו שמירת סודיות וכל הדברים האלה.

משה גפני: ודאי שכל נוסח, לפני שנצביע, נביא אותו לכאן ואתם תוכלו להשיג את השגותיכם, אבל למעשה הישיבה הכי חשובה מבחינת החוק הזה היא הישיבה מחר מכיוון ששם הדיונים העקרוניים.

משה גפני: כל מה שאנחנו מדברים מסביב, על כל הסעיפים ותתי הסעיפים, זה בסדר, אבל זה לא הדבר העקרוני.

משה גפני: הדבר העקרוני הוא הוויכוחים האמיתיים, האם מבחינה חוקתית זה נכון, האם זה נכון מבחינה רטרוספקטיבית, האם זה נכון מבחינת האמנות הבין לאומיות, התחולה של החוק והוראת המעבר.

צחי גרוסווסר: לפחות לשיטתנו זה נכון שאלה נושאי הליבה והם בהחלט הכי חשובים למי שכבר יש לו חזקה, אבל החוק הזה הוא חוק שהתעשייה צריכה לחיות אתו.

צחי גרוסווסר: הוא חוק שתעשיית הנפט צריכה לחיות אתו.

צחי גרוסווסר: מי שהיום מפיק או לא מפיק, יש לו חזקה.

צחי גרוסווסר: אנחנו רואים בהערות לסעיפים שנתנו, אני חושב גם שחלק גדול מההתייחסות שלנו מחר תהיה לעניין הזה, ואלה הם סעיפים שהם מאוד מאוד מהותיים.

משה גפני: גברותי ורבותיי, מה שמעיר עורך דין גרוסווסר, זאת הערה נכונה.

משה גפני: אני דיברתי על ליבת החוק שאלה הדברים העקרוניים ובזה באמת יהיה הוויכוח האמיתי, אבל החוק הוא חוק ואנחנו לא מתכוונים לוותר על שום הערה ועל שום סעיף.

משה גפני: לא איכפת לי שנקבל את העמדה שלהם או לא נקבל את העמדה שלהם, או שנקבל את העמדה שלכם, אבל אני אבקש התייחסות לכל ההערות.

משה גפני: החוק יהיה מושלם.

משה גפני: על כל פנים, עד כמה שנתון בידי הוא יהיה מושלם מתחילתו ועד סופו.

שאול מרידור: גם מבחינתנו.

שאול מרידור: אין לנו כוונה לא להתייחס לכל ההערות שנאמרו כאן.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני לא אומר את זה בציניות ואני לא אומר את זה בהומור.

משה גפני: לפני ההצבעה על סעיפי החוק – ואני לא יודע אם זה יהיה בכנס הזה של החורף או שזה יהיה בכנס של הקיץ, ביום רביעי השבוע או ביום רביעי הבא, לא יודע מתי – אבל לפני ההצבעה תהיה התייחסות שלכם.

משה גפני: יכול להיות שחלק מהדברים נקבל או לא נקבל.

משה גפני: אנחנו לא נקבל כתורה מסיני את העמדה שלכם, אבל ההתייחסות שלכם היא קריטית.

משה גפני: אני לא אביא להצבעה בלי שתהיה התייחסות כזאת או אחרת ואני מציע שהיא תהיה מקצועית.

שאול מרידור: רשמנו את כל ההערות.

משה גפני: אני מודה לך על ההערה הזאת כי התכוונתי לומר את דברים גם בלעדיה.

משה גפני: הנושא של העקרונות הוא הנושא של העקרונות, אבל כל סעיף בחוק, כל מילה שכתובה כאן, היא צריכה התייחסות.

משה גפני: זה נכון שהיות שהשעה מאוחרת ולכן היה לנו כאן הומור וצחקנו, אבל אנחנו לוקחים את הדברים ברצינות.

משה גפני: צחקנו כדי שלא ישעמם.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.