ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 406, 2011-06-14 09:00

דוד רותם: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (תיקון מס' 2), התש"ע-2010.

אפרת חקאק: אנחנו צריכים היום לעבור סעיף סעיף בהצעה, לסגור את הפינות שנשארו לנו מהדיונים ומההערות של נסחית החוק ולאשר סעיף סעיף.

אפרת חקאק: נדבר על ההצבעות כאשר יועמ"ש איו"ש תגיע.

אפרת חקאק: נתחיל עם תיקון לסעיף 1, שזה תיקון לסעיף ההגדרות.

אפרת חקאק: דיברנו על ההגדרה של בית משפט.

אפרת חקאק: נסחית החוק העירה שלדעתה אין צורך בתיקון הזה.

אפרת חקאק: רצינו לשאול אם יש סעיפים שיש לכם בעיות איתם.

אלעזר כהנא: יש סעיף נוסף שאני חושב שלא שמתם לב אליו, שזה 11ב(א)(3).

אלעזר כהנא: יש שם בית משפט.

אלעזר כהנא: הכוונה היא לאו דווקא לבית משפט שלום.

אלעזר כהנא: זאת שאלה של פרשנות.

אלעזר כהנא: אם לפי ההקשר מובן שהכוונה היא לאו דווקא בית משפט שלום, אפשר להשאיר את זה.

אלעזר כהנא: השאלה אם זה נכון.

אלעזר כהנא: זאת שאלה של פרשנות.

אפרת חקאק: בכל הסעיפים שזה לא קשור לבית משפט שלום מדובר בהרשעה או בזיכוי.

אפרת חקאק: לא מדובר בבית משפט שלום, אלא בבית משפט לפי העניין.

אפרת חקאק: התיקון יסרבל ולא יבהיר.

אפרת חקאק: לא נשנה את ההגדרה של בית משפט.

אפרת חקאק: אנחנו הצענו לקרוא למאגר של נתוני זיהוי מאגר פלילי, ולשנות את ההפניות בסעיפים הכתובים בנוסח.

אפרת חקאק: האם אדוני רוצה לקרוא למאגר מאגר פלילי?

דוד רותם: לא, כי יש שם אנשים שאין להם שום בעיה פלילית.

דוד רותם: הם הגיעו לשם כשהם חשודים וסגרו להם את התיק.

דוד רותם: למה להכניס להם את ההגדרה הפלילית?

אפרת חקאק: הם נכנסים כי הם קשורים לפלילים.

יפעת רווה: זה מאגר של חקירה.

דוד רותם: זה בסדר חקירה פלילית, אבל חקירה פלילית עוד לא הפכה אותי קשור לפלילים.

אפרת חקאק: עכשיו כשאנחנו מקימים מאגר נוסף יכול להיווצר בלבול בין המאגר של המאגר הפלילי והמאגר שלנו, שזה מאגר הנעדרים.

דוד רותם: יהיה המאגר ומאגר הנעדרים.

אלעזר כהנא: אם משאירים את זה ככה צריך לתקן את ההגדרה של המאגר.

אלעזר כהנא: בחוק כתוב מאגר נתוני זיהוי כמשמעותו בפרק ד'.

אלעזר כהנא: אתם הצעתם להכניס את מאגר האלמונים והנעדרים לפרק ד'.

אלעזר כהנא: זה נראה הגיוני.

אלעזר כהנא: אולי צריך להגיד מאגר שהוקם לפי סעיף 11יג לחוק זה.

אלעזר כהנא: זה פותר את כל הבעיה.

גבריאלה פיסמן: יש לנו כבר חקיקת משנה שמתבססת על ההגדרה של המאגר.

גבריאלה פיסמן: נראה לי יותר נכון להשאיר את המאגר.

דוד רותם: תשאירי את המאגר.

אפרת חקאק: אנחנו נשאיר את המאגר, רק נשנה כך שיהיה ברור לפי איזה סעיפים.

אלעזר כהנא: זה המאגר שמוקם לפי סעיף 11יג.

אלעזר כהנא: זאת סמכות ההקמה.

אפרת חקאק: אם מדברים על ההבדלים בין מאגר נתוני הזיהוי למאגר הנעדרים, אז חשבנו שראוי להחיל את סעיף 11כ ואת סעיף 11כא גם על מאגר הנעדרים.

אפרת חקאק: מדובר בסעיפים שמדברים על שמירת סודיות ואבטחה.

אפרת חקאק: אם נרצה להחיל את הסעיפים האלה צריך להחליט בסעיף 11כא(ג) למי יש גישה לנתוני הזיהוי.

אלעזר כהנא: זה נראה לי לא נכון.

אלעזר כהנא: ברמה הקונספטואלית הרגישות של המאגר הזה לא דומה למאגר הפלילי כי אין פה שום זיהוי פלילי.

אלעזר כהנא: הוא הרבה יותר דומה למאגרים הסטנדרטיים לפי חוק מידע גנטי מבחינת רמת השמירה עליהם.

אלעזר כהנא: בחוק מידע גנטי הסטנדרט הוא חוק הגנת הפרטיות.

אלעזר כהנא: זה ברמה של התפישה.

אלעזר כהנא: מבחינת ההחלה של הוראות החוק, אז 11כ ו-11כא שמדברים על שמירת סודיות מפנים לשימוש במאגר לפי הוראות חוק זה.

אלעזר כהנא: השימוש במאגר הוא בסעיף 11טז.

אפרת חקאק: נוסיף עכשיו סעיף שימוש למאגר הנעדרים.

אלעזר כהנא: צריך להוסיף שימוש אחר למאגר הנעדרים.

אלעזר כהנא: בפרק של המאגרים יש סעיף שאומר שהמאגר חסוי ולא יימסר מידע לפי הוראות חוק זה.

אלעזר כהנא: זה סעיף יישום כללי.

דוד רותם: גם לא צריך לחשוש כי מי יכול להגיע למאגר ולקבל מידע ממנו.

אלעזר כהנא: כמעט אף אחד.

דוד רותם: רק קצינים בכירים שהוסמכו.

אלעזר כהנא: או המכון.

דוד רותם: מכיוון שבמשטרה אין הדלפות ממילא, מה החשש שלי שמישהו ידליף מידע משם?

דוד רותם: הוא לא קיים.

אלעזר כהנא: בנושא של ביומטריה אני לא זוכר שנתקלנו בתופעה שיצא משם איזה שהוא מידע.

דוד רותם: בנושא אחר כן נתקלתם בבעיה?

אלעזר כהנא: היו מקרים חריגים ביותר.

אפרת פינק: אם עושים את זה צריך לשים לב שבסעיף 26 כתוב שחוק המאגר הגנטי לא יחול ואז צריך להחיל את חוק המאגר הגנטי על הנושא של הנעדרים.

אלעזר כהנא: זה לא מה שאמרתי.

אלעזר כהנא: דיברתי ברמת הקונספציה מבחינת רמת השמירה.

אלעזר כהנא: אנחנו לא מדברים פה על סדר דין פלילי, אלא על דברים אחרים.

אלעזר כהנא: אפשר להכניס פה את סעיף הסודיות, לא צריך להפנות לחוק מידע גנטי.

אפרת פינק: חוק מאגר המידע הגנטי נועד להגן על נתונים גנטיים.

אלעזר כהנא: הוא לא מגן יותר טוב ממה שנגן עליו פה.

אלעזר כהנא: יש שם הפניה לחוק הגנת הפרטיות.

אלעזר כהנא: פה תקבלי יותר מזה.

אפרת פינק: אתה רוצה להוציא את ההחלה של מאגר הנעדרים.

אפרת פינק: .

אלעזר כהנא: כן, אבל אני מוכן לתת במקום זה סעיף אחר, רק לא להחיל את סעיף 11כ ואת 11כא ששם יש הוראות שמפנות לשימושים לפי סדר דין פלילי.

אלעזר כהנא: אם את רוצה לעשות סעיף שימוש למאגר הנעדרים והאלמונים זה אפשרי.

אפרת חקאק: לפי דעתי יש צורך בסעיף.

אפרת חקאק: אני לא מבינה מה מפריע לך בסעיף כ ובסעיף כא חוץ מזה שזה מפנה.

אפרת חקאק: אנחנו יכולים להפנות לסעיף החדש שלנו.

אלעזר כהנא: אם יש הפניה אין בעיה.

אפרת חקאק: האם היושב-ראש רוצה להחיל?

דוד רותם: כן.

אלעזר כהנא: למעט סעיף (ג).

אפרת חקאק: למי מהמשטרה תהיה גישה למאגר הזה?

אלעזר כהנא: זה לא רק לשוטרים, זה גם למכון.

אלעזר כהנא: זה יכול להיות גם במקרים של אסון המוני ששם אולי למאגר עצמו לא תהיה גישה.

אלעזר כהנא: זה בוודאי המכון והמשטרה.

אלעזר כהנא: מבחינתנו אמרנו שהכוונה שלנו בשגרה שזה יטופל כמו המאגרים האחרים, זאת אומרת באותה רמה, עם אותם אנשים, באותו מקום, באותו ניהול ובאותה שמירה.

אפרת חקאק: גם סעיף (ג) יכול לחול.

דוד רותם: צריך להכניס גם את המכון.

אפרת חקאק: אבל לא כל שוטר יכול לגשת למאגר.

אפרת חקאק: רק שוטר שהוסמך לכך.

אפרת חקאק: זה מה ש-(ג) אומר.

אפרת חקאק: את זה אנחנו רוצים להחיל.

אלעזר כהנא: בסדר.

דוד רותם: נוסיף את המכון.

אפרת חקאק: התיקון האחרון בסעיף 1 זה התיקון של הגדרת קצין משטרה.

אפרת חקאק: האם היושב-ראש רוצה לאשר את הסעיף הזה?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: סעיף 2 להצעה מדבר על תיקון סעיף 11ב.

דוד רותם: אני רק מקווה שהנוסח הזה לא מסבך אותנו בזה שפתאום קצין בכיר יהיה סגן ניצב.

אלעזר כהנא: זאת ההגדרה בפקודת המשטרה.

אפרת חקאק: על תיקון לסעיף 11ב דיברנו.

אפרת חקאק: התיקון היחיד שהכנסנו זה שבמקום לרצות את העונש כתבנו נושא את העונש.

אפרת חקאק: בדיון הקודם אמרנו שהעבירות לפי הדין הזר יהיו לפי החלטות קצין משטרה באישור היועץ המשפטי לממשלה.

אפרת חקאק: היושב-ראש רוצה לאשר את סעיף 2 להצעה?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: בסעיף 3 אין שינויים.

אפרת חקאק: זה תיקון סעיף 11יא.

אפרת חקאק: האם היושב-ראש רוצה לאשר את הסעיף הזה?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: עכשיו אנחנו עוברים לעניין של מאגר הנעדרים.

אפרת חקאק: יש לנו קודם כל את השאלה של המיקום.

אפרת חקאק: עכשיו כשהרחבנו את הסעיף הזה ובסעיף לא רק כתובים עניינים של נטילת אמצעי זיהוי אלא גם שימוש, מחיקה והכל ביחד, חשבנו שראוי להזיז את הסעיף הזה ולהכניס את זה בסוף פרק ד'.

אלעזר כהנא: סעיפים כו ו-כז.

אפרת חקאק: האם הוועדה רוצה לאשר את הסעיפים?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: הנושא הבא הוא איך לקרוא למאגר הזה בתוך החוק.

אפרת חקאק: בכותרת כתבנו מאגר לאיתור נעדרים ולזיהוי אלמונים, שזה תיאור די ארוך למאגר הזה.

אפרת חקאק: חשבנו שאנחנו יכולים לקרוא לזה מאגר הנעדרים.

דוד רותם: בסדר.

אלעזר כהנא: אנחנו מעדיפים נעדרים ואלמונים.

אלעזר כהנא: זה נראה לנו יותר נכון.

דוד רותם: איו לי בעיה לקרוא לזה מאגר האלמונים.

אלעזר כהנא: נעדרים זה צד אחד שלו.

אלעזר כהנא: זה מאגר שמובנים בו שני צדדים.

דוד רותם: נעדר הוא אלמוני בדך כלל.

אלעזר כהנא: לא.

אשירה זמיר: אלמוני זה גופה.

אשירה זמיר: נעדר זה מישהו שאנחנו יודעים מה הפרטים שלו.

אלעזר כהנא: נראה לנו יותר נכון נעדרים ואלמונים.

דוד רותם: שיהיה נעדרים ואלמונים.

אפרת חקאק: הסעיף הבא הוא לעניין מי רשאי ליטול אמצעי זיהוי.

אפרת חקאק: אנחנו לא הכרענו בשאלה מי הגורם האחר חוץ משוטר ועובד המכון לרפואה משפטית שיכול ליטול אמצעי זיהוי.

אפרת חקאק: האם הוועדה רוצה שכל גורם אחר שהסמיך ראש חטיבת הזיהוי הפלילי יהיה רשאי, או שרק בעל מקצוע רפואי?

אלעזר כהנא: אין קשר בין מקצוע רפואי לנטילת טביעות אצבע ותצלומים.

אלעזר כהנא: צלמים הם לא בעלי מקצוע רפואי.

אלעזר כהנא: זה לא יכול להיות מקצוע רפואי.

אלעזר כהנא: זה מישהו שהוסמך לכך והוא בעל מקצוע בתחום.

דוד רותם: מה הוא לוקח?

אלעזר כהנא: תמונות.

אלעזר כהנא: גם את הדנ"א לא נוטלים בעלי מקצוע רפואי.

אלעזר כהנא: מי שנוטל דגימות דנ"א מהלחי זה כל חוקר.

אלעזר כהנא: זה לא קשור למקצוע רפואי.

אלעזר כהנא: אין שום צורך במקצוע רפואי.

אלעזר כהנא: כאשר מתחילים להיכנס לחיפוש בגוף, לחיפוש פנימי זה סיפור אחר.

אפרת חקאק: כל גורם אחר?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: בפסקת משנה (1) דיברנו על השוואה בין הנתונים של הגופה למאגר הפלילי.

אפרת חקאק: בהתחלה ההצעה הייתה לכתוב השוואה רב פעמית.

אפרת חקאק: מבחינת נוסח אין דבר כזה.

אפרת חקאק: הנסחית שלנו אמרה שלא נכון לכתוב השוואות.

אפרת חקאק: השוואה זה כמו בדיקה, זה משהו שברור שכולל בתוכו כמה וכמה השוואות, אלא אם כן כותבים השוואה חד פעמית.

רפי ציון: אפשר להציע שבמקום לערוך השוואה יהיה כתוב להשוות?

רפי ציון: זה כולל את העניין של רב פעמי.

אפרת חקאק: זה אותו דבר.

אלעזר כהנא: אני חושב שהשם הרשמי של המכון זה המרכז הלאומי לרפואה משפטית, לא המכון.

אפרת חקאק: יש את שניהם בחוקים.

אסנת כהן: בחוק שלנו המכון מוגדר כמרכז הלאומי.

דוד רותם: שהנסחית תבדוק איך קוראים להם.

אלעזר כהנא: בחוק אצלנו זה מופיע בהגדרה המרכז הלאומי.

אפרת חקאק: בפסקת משנה (3) החלפנו - לבקשת משרד המשפטים - את הביטוי "יש חשד להניח כי מצויים אמצעי זיהוי של הנעדר" בביטוי "ייסוד סביר".

אפרת חקאק: האם זה מקובל?

דוד רותם: כן.

אלעזר כהנא: רציתי להעיר לגבי סעיף (2)(ב).

אלעזר כהנא: אין שם את האופציה – יכול להיות שזאת בעיה גם בהצעת החוק של המדינה - ליטול אלא בהסכמה.

אלעזר כהנא: כדי ליטול ממי שמוגבל שכלית צריך את ההסכמה שלו ואת ההסכמה של האפוטרופוס.

אלעזר כהנא: ברור שמילדים, מתינוקות או מאנשים שמוגבלים שכלית אי אפשר לקבל הסכמה, צריך להסתפק באפוטרופוס.

דוד רותם: זה מה שכתוב.

יפעת רווה: כתוב בנוסף להסכמה.

אלעזר כהנא: בסעיף 14ג יש סעיף (ב) שמדבר על הסיטואציה שאי אפשר לקבל הסכמה וצריך רק את האפוטרופוס או אישור בית משפט.

דוד רותם: מה הבעיה להחתים?

אלעזר כהנא: לא כתוב להחתים, כתוב הסכמה.

אלעזר כהנא: הוא לא יכול להסכים.

יפעת רווה: מדובר בהסכמה מדעת.

אלעזר כהנא: אפשר במקום לכתוב את הכל מחדש, פשוט להפנות ל14ג (א) ו-(ב).

אלעזר כהנא: אם לא, אז להוסיף את ההוראה של סעיף 14ג (ב).

אפרת חקאק: האם היושב-ראש רוצה לאפשר לקיחת דנ"א וטביעות אצבע מקטין?

דוד רותם: בטח.

דוד רותם: יש לי אירוע המוני ונשאר רק תינוק שצריך לדעת מי המשפחה שלו.

דוד רותם: אני סומך על המשטרה שלא תיקח מתינוק דנ"א בשביל לגלות אם הוא פרץ לאיזה שהוא מקום.

אפרת חקאק: מכיוון שאת הדנ"א של בני המשפחה משווים רק למאגר הגופות אין סכנה ממשית.

אפרת חקאק: אנחנו נפנה או נכניס את התוספת.

אפרת חקאק: בסעיף (ב) היושב-ראש ביקש לקבוע כי נטילה תיעשה רק לאחר שקצין משטרה או רופא אישר שזאת הדרך היעילה ביותר.

אפרת חקאק: בדיון הקודם נקבע שזה לא יחול באירוע אסון המוני.

אפרת חקאק: השאלה אם הסעיף הזה אמור לחול על כל הנטילות, או החשש הוא רק בנטילה של דגימה ביולוגית.

אפרת חקאק: הנטילה יכולה להיות גם טביעות אצבע, גם תצלומים.

דוד רותם: רק דגימה ביולוגית.

גבריאלה פיסמן: לי זה גורם איזו שהיא תחושת אי נוחות.

גבריאלה פיסמן: יכול להיות שיש תעודת זהות לאותו אדם שלא נמצאת במקום.

גבריאלה פיסמן: זה יותר יעיל או פחות יעיל?

גבריאלה פיסמן: נראה לי שזה איזה שהוא ניסוח שיכול להוביל לבעייתיות.

דוד רותם: את זוכרת את הטופס המשטרתי על חבילת הסמים שנתפסה בתוך מעטפה חומה והועברה למעבדה?

דוד רותם: מדובר בטופס שהוכן, לא כותבים.

דוד רותם: יהיה טופס שקצין משטרה יגיד שאין דרך אחרת, זאת הדרך היעילה.

יפעת רווה: אם אתה אומר שזה יהיה אוטומטי, בשביל מה להוסיף את זה?

דוד רותם: אם יתברר שבילפו יהיה מי שישלם את המחיר.

דוד רותם: יש דברים שצריך בהם גם את הכתפיות וגם את החגורה.

יפעת רווה: איך יסתבר שבילפו?

דוד רותם: יכול להתברר שבכיס של האיש הזה הייתה תעודת זהות ומישהו כתב שצריך דגימה ביולוגית.

גבריאלה פיסמן: אני לא יודעת אם המילה "יעילות" היא המילה הנכונה.

דוד רותם: יעילות כולל גם זמן.

דוד רותם: מזהים את האדם הזה, יודעים איפה הוא גר.

דוד רותם: אומר קצין המשטרה שיש לו מקרה של אירוע המוני, שיש לו דבר שהוא צריך לזהות מהר והוא לא יכול להתחיל לרוץ לחפש תעודות זהות.

דוד רותם: יעילות זה הרבה דברים.

דוד רותם: אני לא יכול לתת לך הגדרה של יעילות.

יפעת רווה: מה החשש שזה בא למנוע?

דוד רותם: זה בא להראות שיש ביקורת של מישהו רציני ולא כל אחד עושה מה בראש שלו.

גבריאלה פיסמן: אולי צריך להסתפק באותו אישור של גורם שראוי ליטול את הדגימה ולא להשתמש בדרך היעילה ביותר.

גבריאלה פיסמן: רופא משפטי לא נמצא.

גבריאלה פיסמן: .

אשירה זמיר: רק רופא משפטי מאשר בסוף את הזיהוי.

יפעת רווה: את הזיהוי, אבל לא את הצורך בנטילת הדגימה.

גבריאלה פיסמן: אני לא יודעת אם המינוח "הדרך היעילה ביותר" הוא המינוח המתאים.

גבריאלה פיסמן: הוא ייתן את האישור להשאיר את ערכאת.

גבריאלה פיסמן: .

יפעת רווה: אישר שהדבר נדרש.

דוד רותם: מהדבר הנדרש אני פוחד.

דוד רותם: תמיד זה נדרש.

דוד רותם: זה נותן לי תוספת זיהוי.

אסנת כהן: לעיתים זה נתון לפרשנויות.

דוד רותם: איפה הייתם בישיבה הקודמת?

דוד רותם: את והיא הייתם, היא הייתה בחופשת לידה.

יפעת רווה: הדברים נאמרו, אבל כיוון שהיא מעלה ופותחת את זה שוב.

יפעת רווה: .

דוד רותם: זה לא העניין שהדברים נאמרו.

דוד רותם: הסכמתם לנוסח הזה.

דוד רותם: אי אפשר כל ישיבה לבוא ולהגיד שיש עוד כמה דברים ממקודם, כי אחרת לא נגמור את זה גם בעוד 4 שנים.

דוד רותם: עוד לא גמרנו את זה גם עם איו"ש.

דוד רותם: זה סיפור אחר.

יפעת רווה: עם איו"ש חשבתי שסיכמנו משהו.

דוד רותם: מה קיבלתי?

יפעת רווה: קיבלת דרכי את הנוסח יחד עם האישור שזה ייחתם.

דוד רותם: קיבלתי עם זה גם מכתב שאומר דברים הפוכים לגמרי.

יפעת רווה: למה דברים הפוכים?

דוד רותם: הוא אומר שהצו ייכנס לתוקף 180 יום לאחר חתימתו כדי שבינתיים אפשר יהיה לחוקק את החוק.

דוד רותם: זה בתנאי שהצו נחתם היום.

דוד רותם: אם הצו נחתם רק אחרי שאני גומר לחוקק את החוק אין לו 180 יום.

יפעת רווה: ברור.

דוד רותם: שום דבר לא ברור אצלי.

דוד רותם: כשאני מקבל מאיו"ש נייר אז מה שלא כתוב בו לא מובן לי.

יפעת רווה: אולי מקור אי ההבנה זאת אני, כי אני זאת שדיברתי איתך וגם זאת שדיברתי איתם.

יפעת רווה: אם זה היה נחתם אחרי לא היה צורך ב-180 יום ולא היה צורך בשום דבר.

דוד רותם: מתי ייחתם הצו הזה?

דוד רותם: את אמרת לי שהוא ייחתם אחרי החקיקה, לכן היה צריך להיות פה גם מכתב שאומר שהם מתחייבים.

יפעת רווה: היה מייל שהעברתי לכם שכתובים בו הדברים האלה.

דוד רותם: לא.

יפעת רווה: לגמרי כן.

יפעת רווה: מייל שהם כתבו ואני העברתי לוועדה.

דוד רותם: כתוב כך: "מיד עם אישור הצעת החוק אנחנו נחתים את מפקד הפיקוד".

דוד רותם: מפקד הפיקוד לא חותם על הצווים האלה.

דוד רותם: מי שחותם זה מפקד האזור.

יפעת רווה: אם זה היה נחתם אחרי שהחוק עובר אין בעיה, אפשר היה לעשות את זה מיידית.

יפעת רווה: כיוון שהכניסה לתוקף חייבת להיות אחרי החוק הזה כי זה מפנה לחוק הזה, נתנו זמן מסוים.

יפעת רווה: זה יכול היה להיות חודשיים, שלושה.

יפעת רווה: לקחו חצי שנה עם זמן spare כדי שאם פתאום זה יתעכב.

יפעת רווה: .

דוד רותם: מתי יחתימו את האלוף?

יפעת רווה: אם הוועדה מאשרת היום זה יהיה אחרי הישיבה היום.

דוד רותם: ואז זה ייכנס לתוקף עם אישורו של החוק?

יפעת רווה: אנחנו לא יודעים תאריך.

דוד רותם: אין לי את התוספת.

דוד רותם: צריך להיות לצו הזה תוספת שאומרת את העבירות המקבילות לגבי הנושא.

דוד רותם: איפה התוספת?

יעל בר-יוסף: אנחנו מציעים שהתוספת תתייחס לעבירות ביטחון.

יעל בר-יוסף: יש הגדרה של עבירות ביטחון.

יעל בר-יוסף: כבוד היושב-ראש צודק.

יעל בר-יוסף: תהיה תוספת.

יעל בר-יוסף: הצו ייחתם מיד אחרי שהוא יאושר בוועדה לפני קריאה שנייה ושלישית כפי שהתחייבנו.

דוד רותם: אני רוצה לראות את התוספת.

דוד רותם: אני לא מעביר את החוק הזה אם אין צו מושלם.

דוד רותם: זה שאתם רוצים להוסיף עבירות, אתם רוצים פה ואתם רוצים שם..

דוד רותם: יש בחוק איזה עבירות יהיו.

דוד רותם: אלו העבירות.

דוד רותם: תודיעו לי אם אתם רוצים להוסיף.

דוד רותם: עד שתגבשו את דעתכם אני יכול להעביר את התיקונים הבאים של החוק הזה.

דוד רותם: אני יודע איך מגבשים את הדעה.

יעל בר-יוסף: התוספת עם הטיוטה המלאה תועבר לוועדה בימים הקרובים ואף לפני.

דוד רותם: תסבירי לי למה את מתכוונת כשאת אומרת בימים הקרובים.

יעל בר-יוסף: זה לא עניין של הרבה זמן כדי לגבש את רשימת העבירות.

דוד רותם: באיו"ש אין דבר שלוקח הרבה זמן.

דוד רותם: אני יודע את זה, תאמיני לי, יש לי ניסיון לא מאתמול.

דוד רותם: אני יודע שדברים לא לוקחים הרבה זמן, אבל אם זה לא לוקח הרבה זמן זה כבר היה יכול להיות מוכן.

יעל בר-יוסף: זאת טעות טכנית.

אפרת חקאק: זאת לא טעות טכנית.

אפרת חקאק: אמרתי לכם על התוספת לפני שבועיים.

יעל בר-יוסף: זאת טעות טכנית שלא הוספתי אותה.

דוד רותם: היא קיימת?

יעל בר-יוסף: הרשימה קיימת, רק היא לא מגובשת בסעיפים ספציפיים.

יעל בר-יוסף: זה עניין של 3 שעות.

דוד רותם: אני אצביע על החוק תוך יומיים או 3 בתנאי שבין ראשון לרביעי הצו יהיה פה.

אפרת חקאק: נחזור לעניין של מאגר הדנ"א.

אפרת חקאק: הנושא האחרון זה סעיף (ד).

אפרת חקאק: אמרנו בדיון שאין בכוונת הסעיף הזה להשפיע על פקודות סדר הדין הפלילי (מאסר וחיפוש), כאשר כל כניסה לבית כדי ליטול דנ"א או נתוני זיהוי של נעדר תהיה לפי הפקודה.

אפרת חקאק: השאלה איך בדיוק לכתוב את זה.

אפרת חקאק: אני קבעתי פה גרסה א' וגרסה ב'.

אפרת חקאק: גרסה ב' לדעת הנסחית עמומה, לכן הצענו גם גרסה א'.

אפרת חקאק: זה לשיקול דעת הוועדה.

דוד רותם: אם הנסחית אומרת שזה עמום הולכים לנוסח הטוב יותר, שזה א'.

אפרת חקאק: אני יודעת שמשרד המשפטים לא אהבו את.

אפרת חקאק: .

אסנת כהן: מתאים לנו גרסה ב'.

דוד רותם: למרות שהנסחית אומרת שהיא עמומה יותר?

גבריאלה פיסמן: בעיני זה ברור יותר במובן זה שיש הוראות נוספות שהן לא רק לעניין כניסה למקום שיכולות לצוץ בסיטואציה הזאת.

אלעזר כהנא: נוסח ב' לא אומר כלום, משום שאין בהוראות פה סמכות כניסה.

אלעזר כהנא: אין גם שום מקום לחשוב שיש סתירה בין ההוראות האלו שבאות לגרוע או להוסיף על ההוראות בפסד"פ.

אלעזר כהנא: אין מקום לגרסה ב'.

אלעזר כהנא: זה או כלום או גרסה א'.

אלעזר כהנא: להבנתי גם גרסה א' לא הכרחית, כי בין כה וכה הפסד"פ חל.

אלעזר כהנא: אם רוצים להוסיף את גרסה א' אפשר, רק אני לא חושב שהיא הכרחית כי הפסד"פ חל.

אלעזר כהנא: אפשר להוציא צו בית משפט כדי להיכנס למקום.

אפרת חקאק: בדיון הראשון הוועדה ביקשה שנכניס סעיף כזה.

דוד רותם: אנחנו מחליטים על גרסה א'.

אפרת חקאק: הנושא הבא הוא סעיף 5 להצעה, שזה תיקון סעיף 11יג .

אפרת חקאק: רציתי לשמוע ממשרד המשפטים למה התיקון הזה דרוש.

אפרת חקאק: יש כמה מקומות בחוק שכתוב שהוא מורשע בעבירה.

דוד רותם: למה זה באמת משנה?

אלעזר כהנא: עד עכשיו היה ב-11ב, שזאת הנטילה, סעיף אחד לעניין מורשעים.

אלעזר כהנא: הכוונה בעבירה היא לעוון או פשע לפי החוק בישראל.

אלעזר כהנא: הוספנו סוג מורשע נוסף, שזה מורשע בחו"ל שמרצה את עונשו בישראל.

אלעזר כהנא: הוא לא הורשע בעבירה ישראלית, לכן הוא לא הורשע בעוון או פשע.

אלעזר כהנא: אי אפשר להשאיר את המושג של עבירה, לכן בכל מקום בחוק שכתוב מורשע בעבירה ייכתב מורשע.

אלעזר כהנא: אם יש צורך כותבים שהוא מורשע לפי סעיפים (3) או (4) בסעיף 11ב.

דוד רותם: העלית שאלה שנדונה אתמול בבית המשפט המחוזי בבאר שבע בעקבות עסקת הטיעון המפוארת שהפרקליטות חתמה על הפסקת הריון, אם מקרה של תינוק שהוציאו מבטנה של האמא אחרי שהרגו אותה זאת הריגה או לא הריגה.

דוד רותם: מה זה מורשע?

דוד רותם: מי שהורשע בבית משפט ישראלי לא הורשע במקום אחר.

דוד רותם: אצלנו הרשעה זה כאשר בית משפט ישראלי קובע שאני אשם.

אלעזר כהנא: במפורש כתבנו מי שהורשע בחו"ל ומרצה את עונשו בישראל.

אלעזר כהנא: זאת התוספת של ההצעה הזאת.

דוד רותם: במקום ממי שהורשע בעבירה יבוא מי מורשע.

דוד רותם: זה צריך להיות מי שהורשע.

דוד רותם: אתה רוצה להוריד את המילה "עבירה".

אלעזר כהנא: אני רוצה להוריד את המילה "עבירה".

אלעזר כהנא: אפשר ממי שהורשע או מורשע.

אלעזר כהנא: זה אותו דבר.

אלעזר כהנא: בחוק כבר כתוב מי שהורשע בחו"ל ונושא עונשו בישראל.

אלעזר כהנא: ההצעה הזאת כבר כוללת את האופציה הזאת.

אלעזר כהנא: אפשר להגיד מי שהורשע במקום מי מורשע.

אפרת חקאק: הנושא הבא זה נטילה מאיו"ש והכניסה למאגר.

ד': אני רוצה להתייחס לסעיף שמדבר על "ובלבד שנתקיימו כל אלה".

ד': מרוב שהצטברו תנאים יש אי בהירות.

ד': המשמעות היא שמשטרת ישראל רשאית לכלול במאגר נתוני זיהוי שניטלו מכוח הדין באזור רק אם מוסר המידע ביקש.

ד': בסוף כתוב אם נמסר על ידי גוף שאינו משטרת ישראל.

ד': יוצא כך שמשטרת ישראל לא יכולה לעשות את זה.

רפי ציון: היא לא יכולה למסור לעצמה.

ד': יש פה איזה חוסר בהירות כאילו זה מתנה תנאי שהמוסר איננו משטרת ישראל.

ד': זה עניין של ניסוח.

ד': ברור שלא לכך הכוונה.

אפרת חקאק: נבהיר את זה.

אפרת חקאק: אנחנו צריכים לקבוע שהמשטרה יכולה לעשות את זה בכל מצב.

ד': זה מובן מאליו, רק הניסוח יוצר בעיה.

אפרת חקאק: נבהיר את סעיף (א).

ד': נטילת אמצעי זיהוי, שזה דגימת תאי לחי, מופיעה בסעיף 11יג(ב) של החוק המקורי.

ד': שם מתנים את זה בכך שמדובר בעבירה שמנויה בתוספת שבחוק בישראל.

ד': צריך להוסיף בתוספת לחוק בישראל את העבירות שיופיעו בצו כדי שאפשר יהיה לממש את סעיף 11יג(ב).

אפרת חקאק: אתה מוטרד מסעיף (ג)?

ד': כן.

ד': אם ניטלו מחשוד, מנאשם או ממורשע בהתאם לסעיף 11ב(א) ו-(ב).

אפרת חקאק: כתבנו את זה גם לענייני חו"ל.

אלעזר כהנא: אתה מדבר עכשיו על 11יג (ב).

אלעזר כהנא: זאת רק אופציה אחת לתוספת.

אלעזר כהנא: שם חל מה שאתה אומר.

אלעזר כהנא: התיקון עכשיו הוא סעיף קטן נוסף לסעיף 11יג, שזה סעיף 11יג(ה).

אלעזר כהנא: שם סעיף 11יג(ב) לא חל, המגבלות שלו לא חלות.

ד': המגבלות של הסעיף לא חלות כתנאי..?

אלעזר כהנא: לא, כמו שהן לא חלות על סעיף (ד) או על סעיף (ג).

אלעזר כהנא: הן חלות רק בסיטואציה של נטילה לפי 11יג(ב).

אפרת פינק: אלו אפשרויות חלופיות.

ד': צריך להיות ברור כך שלא תיווצר איזו שהיא מגבלה בגלל שהעבירות של הצו לא מופיעות בתוספת לחוק בישראל.

ד': יש שם רשימה של עבירות שרק אם הן מתקיימות אפשר ליטול.

אלעזר כהנא: אתה מדבר פה על אופציה נוספת בתוך 11יג.

אלעזר כהנא: 11יג מפרט את המקרים שבהם אפשר לקחת דגימות לתוך המאגר.

אלעזר כהנא: אחד מהם זה הנטילות לפי 11יג(ב), ששם יש את התנאי שאתה אומר.

אלעזר כהנא: עכשיו מוסיפים אפשרות נוספת של דגימות שניטלו באיו"ש כדין ונמסרו לצורך הכללה במאגר.

ד': על פי הדין באזור.

אלעזר כהנא: על פי הדין באזור.

אלעזר כהנא: שם לא חלה המגבלה הזאת.

אפרת חקאק: שימו לב שהכנסנו בסעיף (ג) שאמצעי זיהוי ניטלו מחשוד בהתאם לסעיף 11ב(א) ו-(ב).

אלעזר כהנא: זה לגבי נטילה, לא לגבי הכללה.

אפרת חקאק: נכון.

אפרת חקאק: הוא אומר שיכול להיות שיש בעיה לגבי הנטילה.

אפרת חקאק: הכנסנו את זה גם כאשר הנטילה נעשית בחו"ל.

אלעזר כהנא: לא צריך בתוספת של החוק.

ד': תנאי לנטילה על פי דין האזור שמתקיים התנאי של 11ב(ב), זאת אומרת שזאת עבירה שהיא בתוספת.

ד': יש פה לופ שיוצר איזו שהיא מגבלה.

אלעזר כהנא: לא צריך את זה בתוספת.

ד': אם זה לא מופיע בתוספת שבחוק בישראל לא תוכל לנצל את הנטילה הזאת.

אפרת חקאק: ברור שזאת לא כוונת הוועדה.

ד': אני מדבר על דברים שלא זו הכוונה של המחוקק, רק יוצא כך.

אפרת חקאק: אנחנו יכולים לחשוב להוסיף בשינויים המחויבים גם לגבי חו"ל וגם לגבי הסעיף הזה כך שיהיה ברור שמדובר על עבירה מקבילה.

אפרת חקאק: האם זה יעזור לך?

ד': או שיכניסו בתוספת שבחוק בישראל את העבירות שכוללות את העבירות בצו שבאזור.

דוד רותם: זה רעיון מצוין.

דוד רותם: זה מה שאתה מבקש?

ד': לא.

ד': אני מבקש פתרון לבעיה.

ד': זאת אחת ההצעות.

דוד רותם: אני מוכן להוסיף בחוק את העבירות שבצו בדבר הוראות בטחון.

דוד רותם: זה דווקא רעיון שמוצא חן בעיני.

ד': זה לא מה שאני מבקש.

ד': אני מתכוון שלא ייווצר מצב שבו הנטילה לא תתאפשר משום שהתנאי לנטילה הוא שהעבירה הספציפית שבגינה מבצעים את הנטילה צריכה להופיע בתוספת של החוק בישראל.

ד': לזה התכוון המחוקק, רק שזה לא מנוסח כך.

אפרת חקאק: אם נוסיף את המילים "בשינויים המחויבים" זה יפתור את הבעיה ולא יצור בעיות נוספות?

אלעזר כהנא: אני לא חושב שיש קשר לתוספת של החוק הישראלי.

אלעזר כהנא: לא צריך בתוספת של החוק הישראלי להוסיף שום דבר.

אלעזר כהנא: התנאים הנוספים לגבי מה שכתבם בחו"ל ולגבי איו"ש הם לא נצרכים והם מייצרים בעיית פרשנות.

אלעזר כהנא: אתה אומר שכדי שאני אוכל ליטול אני צריך לבדוק אם בחו"ל ניטלה דגימה מנאשם או מורשע לפי 11ב שלנו, כאשר ברור שאין קשר בין 11ב שלנו למה שקורה בחו"ל.

אפרת חקאק: ברור שאתה צריך לבדוק אם הם לא לקחו דנ"א מכל אזרח.

אלעזר כהנא: אני מבין את ההקבלה.

אלעזר כהנא: לגבי איו"ש זה פשוט כי אתם רואים את הצו.

אלעזר כהנא: לגבי חו"ל זה צריך להיות בשינויים המחויבים או בעבירות המקבילות.

ד': יש פה תנאי על תנאי.

אפרת חקאק: גם באיו"ש זה חשוב.

אפרת חקאק: זה שיש היום צו לא אומר שהצו יישאר אותו דבר בעוד 5 שנים.

רפי ציון: אולי עדיף לכתוב פה מחשוד, מנאשם או ממורשע ולהשמיט את (ב) מסעיף 11.

אפרת חקאק: חשוב שה-base line יהיה מקביל לחוק שלנו.

אפרת חקאק: ברור שזה לא אותו דבר.

אפרת חקאק: כמו שהיושב-ראש אמר, אנחנו לא יודעים מה יש בתוספת באיו"ש.

אפרת חקאק: התוספת יכולה להשתנות בעוד כמה שנים.

אפרת חקאק: חשוב שה-base line יהיה אותו דבר.

אלעזר כהנא: מקובל, רק שלא תיווצר בעיית פרשנות.

אלעזר כהנא: אין פה בעיות עקרוניות.

אלעזר כהנא: אנחנו מקבלים את העיקרון של זה ואת כל העניין שאנחנו מקבלים דגימות שניטלו לפי דין, רק שהנוסח לא ייצור לנו איזו שהיא בעיה.

אלעזר כהנא: לא אמרתי שאנחנו לא מסכימים, אמרתי שזה מיותר כי אלה דברים שממילא קורים.

דוד רותם: לא אמרת שאתה מסכים.

אלעזר כהנא: אני מסכים לעיקרון, עם הנוסח יש בעיה.

דוד רותם: ההסכמה שלכם היא לא דבר חשוב בוועדה הזאת.

דוד רותם: זהבה, גם לא שלך.

זהבה גלאון: מי היחידי שקובע?

זהבה גלאון: יושב-ראש הוועדה?

דוד רותם: בדרך כלל.

זהבה גלאון: זה מה שאתה אומר למשטרה ולכל שאר הגורמים?

דוד רותם: אני לא צריך את ההסכמה שלהם.

דוד רותם: אני גם לא צריך את ההסכמה שלך.

דוד רותם: אני זה שקובע.

דוד רותם: ב-99% מהישיבות אני יושב לבד.

זהבה גלאון: גם זאת בעיה.

דוד רותם: זאת בעיה משום שאת לא מגיעה.

זהבה גלאון: זה לא משום שאני לא מגיעה.

דוד רותם: היום הגעת ב-9:50.

זהבה גלאון: אתה לא עומד על הסטופר שלי.

זהבה גלאון: אני הגעתי כדי להגיש הסתייגויות וכדי לוודא שהחוק שאתה מוציא הוא חוק טוב.

דוד רותם: לא היית צריכה להגיש את ההסתייגויות, האגודה לזכויות האזרח כבר אמרה אותן.

זהבה גלאון: 100%, רק שאני מגישה אותן בשמם.

זהבה גלאון: לכבוד לי להגיש את זה בשמם.

זהבה גלאון: אם אני אסמוך על מה שאתה מחוקק לא נגיע רחוק.

דוד רותם: בשום פנים ואופן לא תגיעי רחוק.

דוד רותם: אם אני אסמוך על האגודה לזכויות האזרח אנחנו באמת נגיע רחוק.

זהבה גלאון: ודאי שכן.

זהבה גלאון: ראיתי מה אתם רוצים לעשות לאגודה לזכויות האזרח.

אפרת חקאק: האם הוועדה מסכימה לכתוב בשינויים המחויבים גם לגבי חו"ל וגם לגבי איו"ש?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: האם הוועדה מאשרת את סעיף 5 להצעה?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: בסעיף 6 להצעה יש נוסחים חדשים.

אפרת חקאק: הסעיף המוצע המקורי ביקש לקבוע שבכל נטילה שנעשתה כדין אפשר להשוות את אמצעי הזיהוי למאגר הפלילי.

אפרת חקאק: הוועדה רצתה למנות את המקרים ולהוסיף אפשרות לקבוע בצו באישור ועדת חוקה כי ייווספו מקרים נוספים.

אפרת חקאק: בסעיף (א)(1)(א) כתבנו מקרה של אמצעי זיהוי שהתקבלו מחו"ל.

אפרת חקאק: בסעיף (2), שזה נוסח חדש, כתבנו "קיבלה משטרת ישראל נתוני זיהוי שהופקו כדין מרשות אחרת".

אפרת חקאק: עכשיו אנחנו צריכים להחליט אם מדובר על כל אמצעי זיהוי, כולל דנ"א, או אם בשלב הזה אפשר לצמצם את הסעיף הזה רק לטביעות אצבע ותצלומים.

אלעזר כהנא: מבחינתנו אפשר.

אפרת חקאק: האם היושב-ראש רוצה בשלב הזה לצמצם?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: בסיפה של פסקת משנה (2) כתוב שרשאית היא לערוך השוואה חד-פעמית בין נתוני הזיהוי שהתקבלו לבין נתוני הזיהוי שבמאגר הפלילי.

אפרת חקאק: עכשיו אנחנו צריכים לקבוע לצורך מה.

אפרת חקאק: אני הבנתי שבחוק הכניסה לישראל יש כמה וכמה סוגים של אישורים.

אפרת חקאק: אנחנו צריכים לדייק.

אפרת חקאק: למה בדיוק הכוונה של המשטרה ושל משרד המשפטים בעניין הזה?

אלעזר כהנא: אנחנו מדברים על מתן אשרה לפי חוק הכניסה לישראל.

אלעזר כהנא: זה לא משנה אם זאת אשרה לישיבה זמנית או אשרת קבע.

אלעזר כהנא: ברור שאשרת קבע זה יותר משמעותי, אבל גם עובד זר שרוצה לבוא לעבוד פה.

אלעזר כהנא: .

דוד רותם: זו אשרה?

אלעזר כהנא: כן.

דוד רותם: מאיו"ש זו לא אשרה.

אלעזר כהנא: איו"ש זה סיפור אחר.

אלעזר כהנא: אני חושב שזה היתר.

דוד רותם: צריך להחליט אם אתה רוצה אישורים או היתרים.

דוד רותם: צריך לכתוב פה משהו.

דוד רותם: תחליטו איזה מהאישורים אתם רוצים.

אלעזר כהנא: בחוק הכניסה לישראל זה נקרא היתר, פה זה נקרא אשרה.

יעל בר יוסף: זה נקרא היתר כי זה שטח צבאי סגור.

יעל בר יוסף: לפי סעיף 318 לצו יש חובה לקבל היתר בלצאת או בלהיכנס.

דוד רותם: זה לא בגלל שזה שטח צבאי סגור.

דוד רותם: שטח צבאי סגור זה סעיף אחר.

יעל בר יוסף: זה לפי סעיף 318.

יעל בר יוסף: אני מתנצלת אם אני טועה.

אפרת חקאק: האם יש חקיקה ישראלית שאנחנו יכולים להפנות אליה?

יעל בר יוסף: אולי בחוק הכניסה לישראל.

יעל בר יוסף: אני לא בטוחה שזה מתאים.

אלעזר כהנא: אני חושב שיש הוראה בחוק הכניסה לישראל.

אלעזר כהנא: עד כמה שאני זוכר יש שם הוראה שמגבילה את ההיתר הצבאי.

אלעזר כהנא: יכול להיות שזה לא מופיע בחוק עצמו.

אסנת כהן: אפשר אשרה או היתר.

אסנת כהן: אפשר להוסיף את שניהם.

אפרת חקאק: אשרה אין בעיה.

אפרת חקאק: אנחנו לא רוצים להפנות להיתר אם אין כזה דבר בחוק הישראלי.

דוד רותם: זה צריך להיות רישיון ישיבה.

דוד רותם: את מי שאינו אזרח ישראלי ונמצא בישראל בלי רישיון ישיבה מרחיקים.

דוד רותם: מי שרוצה להיכנס לישראל והוא לא אזרח ישראלי או עולה מכוח חוק השבות צריך רישיון ישיבה.

אפרת חקאק: האם זה נכון גם לאיו"ש?

דוד רותם: כן, כי אחרת הוא הופך להיות שוהה שלא כדין.

דוד רותם: לא מעניין אותי מאיפה הוא בא.

דוד רותם: אלעזר, רישיון ישיבה.

אלעזר כהנא: לא בטוח שהוא מקבל רישיון ישיבה.

אלעזר כהנא: מי שמקבל היתר כניסה יומי.

דוד רותם: מי שאינו אזרח ישראלי או עולה לפי חוק השבות ונמצא בישראל בלי רישיון ישיבה בחוק זה הוא שוהה שלא כדין.

דוד רותם: כדי להיכנס לישראל אתה צריך רישיון ישיבה, לא חשוב מאיפה אתה בא.

אלעזר כהנא: יכול להיות שזה הביטוי הנכון.

אלעזר כהנא: נדמה לי שבחוק הכניסה לישראל יש איזה שהוא סעיף שאומר שהיתר – אולי זה לא בחוק הכניסה עצמו – מהמפקד הצבאי הוא שווה ערך לרישיון, לאשרה או להיתר של שר הפנים.

אלעזר כהנא: יכול להיות שזה בהוראת השעה שאז יש את הסעיף המקביל שמספיק שאומרים רישיון ישיבה והוא כבר אקוויוולנטי מבחינת החוק להיתר כניסה של המפקד הצבאי.

אלעזר כהנא: זה מכסה את שני המצבים.

דוד רותם: בסעיף 13י כתוב "בנוסף לאמור בכל דין, רשאי קצין משטרה או ממונה ביקורת לצוות על הוצאתו של תושב אזור השוהה בישראל ללא היתר".

דוד רותם: השאלה מה זה היתר.

אפרת חקאק: ברור שמדובר באישור כניסה מחו"ל ובאישור כניסה מאיו"ש.

אפרת חקאק: אנחנו נצטרך למצוא את הביטוי שכולל את שניהם.

אפרת חקאק: בסעיף (3) קבענו ששר המשפטים רשאי בצו, באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט, לקבוע כי משטרת ישראל רשאית לערוך השוואה חד-פעמית בנתוני זיהוי שהופקו באמצעי זיהוי שניטלו לפי חיקוק אחר ושייקבעו בצו, לבין נתוני זיהוי שבמאגר הפלילי.

אפרת חקאק: האם זה מקובל על הוועדה?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: בסעיף 7 להצעת החוק יש תיקוני נוסח קלים.

אפרת חקאק: האם הוועדה מאשרת את הסעיף הזה?

דוד רותם: כן.

יפעת רווה: בדרך כלל לא מקבלים רישיון ישיבה אלא היתר.

דוד רותם: אין הגדרה של היתר בחוק.

אלעזר כהנא: היתר לפי איזה חוק?

יפעת רווה: חוק הכניסה לישראל.

דוד רותם: כתוב בחוק שהכניסה לישראל היא על פי רישיון ישיבה.

יפעת רווה: נבדוק אחר כך את המינוח.

אפרת חקאק: על סעיף 8, שזה מסירת מידע מהמאגר.

אפרת חקאק: עברנו בדיון הקודם.

אפרת חקאק: העברנו מבחינת הנוסח את החלוקה לגבי התוספת לסעיף (ג).

אפרת חקאק: כתבנו שלגוף המנוי בתוספת השנייה יינתן המידע כמפורט להלן.

אפרת חקאק: הפרדנו בין הגופים.

אפרת חקאק: נעבור שנייה לתוספת כי התוספת קשורה לסעיף הזה.

אפרת חקאק: קבענו שהגופים שיקבלו את כל המידע הכולל דנ"א, טביעות אצבע, תצלומים יהיו אינטרפול, אירופול, משטרה פדראלית או מדינתית, משטרה מחוזית או עירונית, רשות תביעה של מדינה או של גוף המנוי בתוספת זו ורשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק פלילית.

אפרת פינק: זה כל גוף.

אלעזר כהנא: זה לא כל גוף, כי יש את חלק ב'.

דוד רותם: חלק ב' זה משטרת הגבולות ורשות לאכיפת חוק שאינו פלילית.

אפרת חקאק: בדיון הקודם היושב-ראש ביקש לצמצם את סעיף (2).

אפרת חקאק: מי שיקבל רק תצלומים זה הרשות להגנה על עדים שמופיעה בחלק ג'.

אפרת פינק: רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק שאינה פלילית יכולה להיות עירייה.

דוד רותם: כתוב מדינתית.

דוד רותם: רשות לניירות ערך במדינה אחרת.

אפרת פינק: אני לא יודעת אם בארץ הם מקבלים טביעות אצבע מהמאגר באופן שוטף.

אפרת פינק: לא מדובר באיזו שהיא בדיקה שהם מבקשים לערוך, אלא בקבלת מידע מהמאגר בצורה יותר רחבה.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אנחנו מדברים רק על טביעות אצבע ותמונות.

דוד רותם: זה לא מידע גנטי.

רפי ציון: יש גם מסננים נוספים בגוף החוק.

רפי ציון: התוספת היא לא חזות הכל.

רפי ציון: יש מסננים נוספים של מטרות המסירה רק לצורך פלילי.

אפרת פינק: זה לא שהרשות פונה ומבקשת לערוך בדיקה ואז אתם מחזירים לה, אלא מדובר בהעברת מידע שלם לאותו גוף.

אפרת פינק: אז אתה לא יודע מה קורה עם המידע הזה.

אפרת פינק: הוא מסתובב לו בעולם בין כל הרשויות.

אפרת חקאק: על כל הסעיפים האחרים בסעיף 8 דיברנו.

אפרת חקאק: האם הוועדה מאשרת את סעיף 8?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: על סעיפים 9,10,11,12 ו-13 אין הערות.

אלעזר כהנא: אני רוצה להעיר לגבי סעיף 11טז(2)(ד).

אלעזר כהנא: נחתם הסכם בין משטרת ישראל לגוף משטרתי.

אלעזר כהנא: בהצעה שלנו זה הייה בין מדינת ישראל למדינה אחרת, לא בין משטרות.

אלעזר כהנא: ההסכמים האלה הם כמעט תמיד הסכמים שהמדינה חתומה עליהם, השר חתום עליהם, לא המשטרה.

אלעזר כהנא: זה נכון שיש הסכמים לשיתוף פעולה בין משטרות, אבל מבחינת חתימת הסכמים בינלאומיים באישור הממשלה מי שחותם זה השר.

אלעזר כהנא: אני לא מבין למה זה בין משטרות.

דוד רותם: אתה רוצה שייכתב בין מדינת ישראל למדינה אחרת?

דוד רותם: אתם אמרת שלא כי..

אלעזר כהנא: בין מדינת ישראל או משטרת ישראל למדינה אחרת או גוף באותה מדינה.

דוד רותם: אם חותמת על זה מדינת ישראל ולא המשטרה לא צריך לכתוב את המילה "או".

אלעזר כהנא: בדרך כלל זאת מדינה.

אלעזר כהנא: יכולים להיות גם הסכמים בין משטרות.

דוד רותם: האם מדינת ישראל חותמת, או משטרת ישראל חותמת?

דוד רותם: תחליטו.

אלעזר כהנא: בדרך כלל זאת מדינה.

דוד רותם: יהיה כתוב בין מדינת ישראל ואז היא חותמת רק עם מדינות, לא עם גופים אחרים.

אפרת חקאק: אנחנו שינינו את זה.

דוד רותם: שינינו את זה כי ביקשתם.

אלעזר כהנא: אני לא זוכר שביקשנו.

אלעזר כהנא: משטרת ישראל מול משטרות אחרות זה בטח לא מספיק, כי אנחנו יודעים על הסכמים בין מדינה למדינה.

דוד רותם: פתרנו את הבעיה.

דוד רותם: החלטנו בין מדינת ישראל למדינה אחרת.

דוד רותם: .

רפי ציון: אם החשש הוא מפני הצלבה של הסכם בין מדינה מול משטרה, אז אפשר לכתוב מדינת ישראל ומדינה אחרת או משטרת ישראל מול גוף במדינת ישראל.

דוד רותם: תחליטו אם משטרת ישראל חותמת או המדינה חותמת.

דוד רותם: כל פעם יש לכם דעה שונה מי חותם על הסכמים.

דוד רותם: בפעם הקודמת תיקנו את זה כי רציתם משטרת ישראל, עכשיו אם אתם רוצים מדינת ישראל תהיה מדינת ישראל.

אלעזר כהנא: הניסוח המקורי של המדינה העלה את שתי האופציות.

דוד רותם: אין שתי אפשרויות.

דוד רותם: אתם תחליטו מי חותם על ההסכמים הבינלאומיים, האם המשטרה או המדינה.

אלעזר כהנא: יש הסכמים כאלה והסכמים כאלה.

דוד רותם: זאת אומרת שיש הסכמים שהמשטרה חותמת עליהם.

אלעזר כהנא: זה המיעוט, אבל יש.

דוד רותם: על ההסכמים האלה אני לא בטוח שאני רוצה למסור חומר.

אלעזר כהנא: מקובל עלי.

אלעזר כהנא: נניח שהשר לביטחון פנים חתם הסכם עם משטרת גרמניה.

אלעזר כהנא: בגרמניה מי שחותם זו לא המדינה.

אלעזר כהנא: מבחינת המדינה אני מסכים שאנחנו מדברים רק על הסכמים שהמדינה חותמת.

אלעזר כהנא: במדינות אחרות זה יכול להיות המדינה או המשטרה.

דוד רותם: אין לי בעיה.

דוד רותם: זה לא איכפת לי.

דוד רותם: נחתם הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת או גוף משטרתי במדינה אחרת.

דוד רותם: כל עוד המדינה חותמת אין לי בעיה.

אפרת חקאק: בסעיף (ד) נכתוב בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת או גוף משטרתי.

סיגל כספי: לא בהכרח משטרתי.

אלעזר כהנא: מדינה או גוף.

דוד רותם: תחליטו.

דוד רותם: לפני רגע אמרת לי שבגרמניה המשטרה חותמת, לא המדינה.

דוד רותם: תחליטו מה אתם רוצים.

דוד רותם: אין לי גוף אחר.

דוד רותם: אם תחתום מחר עם לשכת עורכי הדין בלונדון על מסירת מידע אני לא אתן לך.

דוד רותם: כשאתם לא יודעים להחליט אתם צריכים ללכת הביתה ולהחליט.

סיגל כספי: זה לא שאנחנו לא יודעים להחליט.

סיגל כספי: השרות הפדראלי האמריקני או ה-BKA אלה סוכנויות לאכיפת חוק, זה לא משטרה.

גלי בן-אור: אולי צריך להגדיר את זה כגוף אכיפת חוק.

אפרת חקאק: האם היושב-ראש מקבל את הנוסח של גוף אכיפת חוק במקום משטרתי?

דוד רותם: הפיקוח העירוני בעיריית ירושלים הוא גוף אכיפת חוק?

אלעזר כהנא: אפשר של מדינה.

דוד רותם: ביקשתם להוריד אתמול את המילה "אכיפה" מהפיקוח בעברייני מין כי המפקחים האלה אינם אוכפי חוק.

דוד רותם: מה זה גוף אכיפת חוק?

אלעזר כהנא: גוף מדינתי.

דוד רותם: מה זה גוף מדינתי לאכיפת חוק?

אפרת חקאק: זה מונח שהשתמשנו בו גם בתוספת.

דוד רותם: את יכולה לכתוב הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה או גוף מדינתי לאכיפת חוק.

סיגל כספי: בסעיף 6 לתוספת כתבתם רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק פלילי.

יפעת רווה: צריך גם אישור של השרים.

אפרת חקאק: אנחנו עוברים לסעיף 14 להצעה, שזה תיקון לסעיף 11כג.

אפרת חקאק: מדובר בלהעביר את עניין המחיקה לסעיף של המחיקה.

אסנת כהן: לדעתנו זה מיותר, כי ברגע שהנתונים נכנסים לתוך המאגר יחולו עליהם הוראות המחיקה.

אסנת כהן: לא יהיה הבדל במאגר מאיפה הנתונים האלה הגיעו.

אפרת חקאק: זה למען הסר ספק.

דוד רותם: אם זה לא מפריע לכם, מה איכפת לכם?

אפרת חקאק: שיהיה ברור לחלוטין שלא משנה מאיפה קיבלתם את המידע.

גלי בן אור: הסעיף מתחיל בזה שנתונים לזיהוי גנטי יימחקו מהמאגר בהתקיים אחד מאלה.

גלי בן אור: ברגע שאת קובעת עוד הוראה זה רק יכול לעורר ספק.

דוד רותם: למה זה יעורר ספק?

גלי בן-אור: סעיף 11כג מדבר על מחיקת נתוני זיהוי מהמאגר באופן כללי בלי להתייחס למקור ממנו הגיעו למאגר.

אפרת חקאק: האם אתם מעדיפים להעביר את הסעיף הזה בחזרה לסעיפים על מאגר הנעדרים?

דוד רותם: אני רוצה שהדברים יהיו ברורים.

דוד רותם: אני רוצה שגם מידע גנטי ונתונים כאלה יימחקו מהמאגר.

אפרת חקאק: האם אתם מעדיפים להכניס את זה ל-11כג או שאתם מעדיפים להכניס את זה ל-11יג?

דוד רותם: 11כג.

אפרת חקאק: דיברנו על סעיף 15 להצעה.

אפרת חקאק: האם הועדה מאשרת?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: סעף 16 זה מחיקה לעניין מאגר הנעדרים.

אפרת חקאק: יש פה תיקוני נוסח שנצטרך להפנות לסעיפים הקודמים.

אפרת חקאק: בסעיפים 17-20 אין שינויים .

אפרת חקאק: עברנו על הסעיפים האלה.

אפרת חקאק: האם יש הערות?

דוד רותם: הוועדה מאשרת.

אפרת חקאק: בסעיף 15 עשינו תיקונים בעקבות הדיון הקודם כך שכל התקנות לפי חוק זה יאושרו על ידי הוועדה.

אפרת חקאק: האם יש הערות לנוסח החדש של סעיף 15?

דוד רותם: אין הערות.

אפרת חקאק: סעיף 22 להצעה.

אפרת חקאק: התיקון היחיד שעשינו זה להוסיף שגם הצו יהיה באישור ועדת חוקה.

אפרת חקאק: האם יש הערות?

דוד רותם: הוועדה מאשרת.

רפי ציון: שמתי לב שבפסקה 7, בסעיף 21 להצעה, יוצא שהשר לביטחון פנים צריך את הסכמת שר המשפטים לעניין קביעת אגרות.

רפי ציון: זה חידוש.

דוד רותם: תמיד יש.

דוד רותם: ועדת אגרות היא בין משרדית.

דוד רותם: ממילא צריכים אישור של האחרים.

אפרת חקאק: על כל התקנות יחולו אותן ההוראות כך שהכל יהיה בהסכמה ובאישור ועדת חוקה.

אלעזר כהנא: רציתי לחזור לסעיף של ההסכמים הבינלאומיים.

דוד רותם: אי אפשר לחזור.

אלעזר כהנא: הוועדה לא חייבת לקבל.

אלעזר כהנא: אני רק אנסה להסביר.

אלעזר כהנא: יש הסכם אחד שקיים בתחומים האלה.

אלעזר כהנא: הוא הסכם שלא מומש עד היום.

אלעזר כהנא: אנחנו לא יכולים לממש אותו כי החוק לא מאפשר את זה.

אלעזר כהנא: כנראה שמי שחתום על ההסכם הזה זה המפכ"ל.

אלעזר כהנא: אמרתי שזה בשליטה שלנו מי יחתום מטעם המדינה.

אלעזר כהנא: היה לי בזיכרון שהשר חתום על ההסכם הזה.

אלעזר כהנא: כנראה שהמפכ"ל חתום עליו.

אלעזר כהנא: בין כה וכה מעורב בהסכם כזה שר המשפטים.

דוד רותם: גם בפעם הקודמת זכרת את זה, לכן כתבנו בין משטרת ישראל ובין גוף משטרתי במדינה אחרת.

דוד רותם: זה פותר לך את הבעיות כי תמיד המפכ"ל חותם.

דוד רותם: זה ששרים מאשרים להם לא מעניין אותי.

דוד רותם: עכשיו אתה רוצה גם את המדינה.

דוד רותם: אני לא אחזור לנוסח המקורי, שזה או זה או זה או זה.

יפעת רווה: צריך את שתי האופציות כי שני הדברים קיימים.

יפעת רווה: אם זה הסכם של המדינה זה לא הסכם שהמשטרה חתמה.

אלעזר כהנא: אני לא בטוח שיש הרבה הבדל.

אלעזר כהנא: אני עוזב כרגע את חו"ל כי חו"ל לא בידיים שלנו.

אלעזר כהנא: לפחות להסכם שחתומה עליו המשטרה ומאושר על ידי הממשלה אני לא בטוח שאפשר לקרוא הסכם של המדינה.

אלעזר כהנא: אולי גם להיפך.

אלעזר כהנא: כאשר השר לביטחון פנים חותם הסכם עם המשטרה בחו"ל זה בסופו של דבר הסכם בין משטרות.

דוד רותם: זה לא הסכם בין משטרות.

יפעת רווה: יש שני סוגים.

אלעזר כהנא: אני לא בטוח שיש הבדל מבחינה פרשנית.

אלעזר כהנא: יכול להיות שזה כלול בזה וזה כלול בזה.

דוד רותם: אני לי מושג מי חותם על הסכם בין משטרות ואני גם לא יודע מה כתוב בו.

דוד רותם: את ההסכם בין מדינות אני יודע שהיועץ המשפטי לממשלה בדק.

יפעת רווה: גם בהסכם בין משטרות כתוב שההסכם אושר על ידי השר לביטחון פנים ושר המשפטים.

יפעת רווה: זה לא משהו שרק המשטרה וגמרנו.

יפעת רווה: יש עוד ערכאה מטעם הממשלה.

אפרת חקאק: לעניין העברת מידע.

אפרת חקאק: כדי להעביר את המידע צריך אישור נוסף.

אלעזר כהנא: אני חושב שכאשר כתוב בחוק הסכם שמשטרת ישראל חתומה עליו מול גוף אחר בחו"ל או מדינה בחו"ל זה כולל את המשטרה.

אלעזר כהנא: גם אם השר חתום על ההסכם זה הסכם של המשטרה.

אלעזר כהנא: אני לא חושב שזה בעייתי.

אלעזר כהנא: מבחינה פרשנית אפשר שזה יהיה הנוסח כמו שאמרנו מקודם.

יפעת רווה: יש שתי אפשרויות בנוסח הראשון.

אלעזר כהנא: היושב-ראש ציין שאמרתי שאנחנו מעדיפים רק נוסח של המשטרה.

אלעזר כהנא: אני חושב שבכל זאת נחזור לנוסח של משטרת ישראל.

סיגל כספי: את ההסכם הספציפי הזה של 2001 אישר היועץ המשפטי לממשלה.

יפעת רווה: יש אמנות.

יפעת רווה: המשטרה לא חתומה על אמנות.

דוד רותם: יהיה כתוב בין מדינת ישראל או משטרת ישראל לבין מדינה אחרת או גוף מדינתי לאכיפת חוק, ושההסכם אושר בידי השר לביטחון פנים, שר המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה.

אלעזר כהנא: בסדר.

אפרת חקאק: ברישה נחזור להצעה המקורית של ההצעה הממשלתית ונוסיף את המילים "באישור היועץ המשפטי".

לילה מרגלית: למה ועדת חוקה לא יכולה?

דוד רותם: ועדת חוקה עסוקה ממילא.

דוד רותם: אם היועץ המשפטי לממשלה אישר את זה אז בשבילי זה קודש קודשים, אני אחתום על זה בשתי ידיי.

אלעזר כהנא: הסכמים בינלאומיים זה פררוגטיבה של הממשלה.

אלעזר כהנא: כל הסכם מגיע לכנסת?

דוד רותם: מגיע.

אלעזר כהנא: לאישור במליאה.

לילה מרגלית: זה שאפשר להעביר את כל המאגר ולא ברור מה התנאים זה מאוד..

דוד רותם: אתם לא סומכים על היועץ המשפטי לממשלה ועל השר לביטחון פנים?

לילה מרגלית: אנחנו סומכים על דיון ציבורי.

דוד רותם: תעשו איתם דיונים ציבוריים.

אפרת חקאק: סעיף 23 להצעה, שזה תיקון לסעיף 15ב, הוא תיקון טכני.

אפרת חקאק: על זה לא דיברנו בוועדה.

אפרת חקאק: אולי משרד המשפטים יגיד בקצרה למה יש צורך בתיקון הזה.

אלעזר כהנא: זה בא לומר שזה יחול גם על אנשים שנשפטו או נאסרו לפני שהחוק.

אלעזר כהנא: .

יעל בר יוסף: א

יעל בר יוסף: לעזר הסב את תשומת ליבנו לכך שיש סעיף תחולה בחוק הישראלי שלא נכנס לצו שמאפשר תחולה אקטיבית של הצו.

יעל בר יוסף: זה אןצר שאפשר יהיה להכניס נתונים גם של מי שמרצה עונש והחל לרצות אותו לפני שהצו ייכנס לתוקפו.

אלעזר כהנא: בצו אין הוראת תחולה כזאת.

אלעזר כהנא: צריך לעשות הוראה מקבילה בתוך הצו הצבאי באזור.

אלעזר כהנא: בין כה וכה אדוני אמר שהוא רוצה לראות את הצו עם התוספת.

אפרת חקאק: הוועדה מאשרת את סעיף 23 להצעה?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: סעיף 24 זה תיקון טכני.

אפרת חקאק: הוועדה מאשרת?

דוד רותם: כן.

אפרת חקאק: סעיף 25 זה התוספת.

אפרת חקאק: על סעיף 26 דיברנו בפעם הקודמת, רק לא קיבלנו תשובות למה בדיוק הכוונה ומה לכתוב בחוק.

אסנת כהן: דיברנו על המשטרה בדיון הקודם ואמרנו שאנחנו רוצים שיחולו עליה הוראות החוק הזה ולא ההוראות של חוק מידע גנטי, לכן גם החרגנו אותה.

אסנת כהן: גם לגבי גוף ציבורי אנחנו רוצים שיחולו הוראות החוק הזה שיש בהן הוראות ספציפיות לגבי סודיות.

אסנת כהן: אנחנו רוצים שעל גופים שמנהלים מאגר של מידע שלא קשור לחוק הזה יחולו ההוראות לעניין המאגר הזה של חוק מידע גנטי, כמו למשל הצבא שהוא גם גוף ציבורי וגם יש נתונים שהוא מקבל לא לפי החוק הזה.

אסנת כהן: לפני המילים "יחולו הוראות החוק כאמור בלבד לעניין הגוף הציבורי" אנחנו רוצים להוסיף את המילים "לעניין מידע נתוני זיהוי ודגימות שהתקבלו אצלו בהתאם לחוק האמור".

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: יש הסתייגות של חברת הכנסת זהבה גלאון לסעיפים 6 ו-8.

אפרת חקאק: יש הסתייגות דיבור של חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוויד.

דוד רותם: יש עכשיו שתי אפשרויות.

דוד רותם: אפשרות אחת שאני מאשר את החוק לקריאה שנייה ושלישית ואני מבקש עליו מיד רוויזיה, אפשרות שנייה שאתם מצהירים לפרוטוקול שאתם מסכימים שהחוק לא יועלה למליאה עד שהצו ותוספות לא יהיו אצלי עד יום ראשון.

יפעת רווה: אנחנו מצהירים לפרוטוקול שהחוק לא יעלה.

דוד רותם: החוק מאושר פה אחד.