הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 34, 2010-01-27 00:00

ציפי חוטובלי: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

ציפי חוטובלי: אני מודה לכל מי שהגיע למפגש הזה שעניינו מעקב אחרי החלטת משרד האוצר בנושא מעונות היום ומשרד התמ"ת.

ציפי חוטובלי: הישיבה האחרונה שקיימנו בנושא הזה הראתה לנו שרב הנסתר על הגלוי ורב המבולבל על המסודר בנושא הזה.

ציפי חוטובלי: אני מודה שגם כשקראתי את הדוח של משרד התמ"ת, נותרתי עם הרבה מאוד שאלות, אז אני מקווה שהדיון היום יצליח לקדם מעט את ההבנה ביישום של ההסכם החשוב של הוועדה עם האוצר בעניין בינוי מעונות יום והרחבת הזכאים למעונות יום.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לפנות לסקירה ראשונה של אורלי, ואז לנציג התמ"ת, בבקשה.

אורלי אלמגור-לוטן: אנחנו התייחסנו בהכנה להיום לשתי נקודות שעלו בישיבות הקודמות, לא לכל התוכנית הממשלתית אלא בעיקר הנקודות שדורשות היערכות של משרד התמ"ת מראש.

אורלי אלמגור-לוטן: נקודה מרכזית אחת זה העניין של בניית מעונות יום חדשים, שזה משהו שאמור להתחיל לקרות כבר השנה.

אורלי אלמגור-לוטן: בשתי הישיבות הקודמות עלה העניין של איך נוספו הקריטריונים לבניית מעונות יום חדשים, כשבישיבה הקודמת דובר בהתחלה על לקחת את הקריטריון של ביקוש מול היצע, כלומר להסתכל על המעונות שבהם יש יותר ילדים שמבקשים להתקבל מאשר מקומות, ולקת את זה כקריטריון מוצא, כשההתנגדויות העיקריות שעלו, שזה לא מייצג את הצורך האמיתי, גם בגלל שזה לא מתייחס לפריפריה, גם בגלל כל מיני בעיות במדידה הזאת של ביקוש.

אורלי אלמגור-לוטן: אז לישיבה היום הוועדה ביקשה לראות את הקריטריונים.

אורלי אלמגור-לוטן: הנקודה השנייה זה היערכות להרחבת לקליטת ילדים, הכרה של משרד התמ"ת בצהרונים והרחבה של קליטת הילדים לצהרונים, כשבשנת הלימודים הנוכחית, לפי החלטות ממשלה, ילדים באשכולות 1 עד 4 אמורים כבר להיקלט לצהרונים המוכרים, כשבשנת הלימודים תשע"א זה אמור להיות מורחב לכל האשכולות בארץ.

אורלי אלמגור-לוטן: הנקודה הראשונה זה עניין הקריטריונים, רק סיגל מהלשכה המשפטית בתמ"ת ביקשה להעיר הערה לפני שאנחנו מציגים את העיקרים.

סיגל מרד אברגיל: תודה.

סיגל מרד אברגיל: אני רוצה להזכיר מבחינת המטריה שאנחנו עוסקים בה, הסיוע של המשרד ניתן באמצעות כלי שנקרא מבחני תמיכה, שלמעשה, מחולקים לשני סוגים עיקריים: מבחני תמיכה שניתנים למוסדות ציבור, גופים שהם מסווגים לפי סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, שזה אותם ארגוני נשים גדולים, משתייכים לקטגוריה הזאת, לעומת קטגוריה אחרת שנקראת גופים אחרים, כאשר בתוך גופים אחרים יש כל מיני סיווגים, והעיקרי והמשמעותי מבחינת טיפול המשרד זה אותן הרשויות המקומיות.

סיגל מרד אברגיל: מבחינת תהליכי העבודה בתוך המשרד, ככל שאנו מדברים על מבחני תמיכה שמיועדים לגופים אחרים, התהליך הוא בעצם אחרי שמתגבשים הקריטריונים, הם טעונים אישור של היועץ המשפטי במשרד ומנכ"ל המשרד, ולאחר מכן מתפרסמים.

סיגל מרד אברגיל: באמצע התהליך הזה, בשלב שמתגבשים המבחנים, הם יפורסמו להערות הציבור, יינתן פרק זמן לצורך קבלת התייחסויות, ואם יהיה צורך, ישונו קריטריונים.

סיגל מרד אברגיל: כאשר אנחנו מדברים על תמיכות למוסדות ציבור, אנחנו מדברים על מבחנים שאחרי שהמשרד מסיים את העבודה שלו, קיים הליך היוועצות עם משרד המשפטים, ורק לאחריו יש אפשרות לפרסם את המבחנים.

סיגל מרד אברגיל: כרגע המשרד ראה חשיבות לפעול לכך, כי יטופל הנושא של הגדרת ההיצע קודם כל בטווח המיידי, כאשר בראייה המשרדית הנושא שתמי תציג יותר בהרחבה, שמתייחס למתן אפשרות להשתתפות בעלות השכרת מבנה, מאפשר לייצר פתרון מיידי, בעוד שמבחני התמיכה לצורך בינוי המעונות ייכנסו בטווח של מספר חודשים, אבל הם יהיו בשלב הבא.

סיגל מרד אברגיל: לכן אנחנו קודם כל נשחרר אישור למבחני התמיכה שמיועדים לשכירות.

סיגל מרד אברגיל: גם מבחינת תהליך העבודה, מדובר בתמיכה שתינתן לרשויות מקומיות, ולכן נחסך השלב של ההיוועצות עם משרד המשפטים, אם כי אנחנו כל הזמן בקשר אתם - מי שרוצה להעיר, כשנפיץ, כמובן, נקבל הערות בברכה.

חנין זועבי: מה לוח הזמנים?

סיגל מרד אברגיל: ההערכה שלנו כרגע, שלגבי מבחני התמיכה שמתייחסים לשכירות מבנים, אנחנו מדברים על טווח של תוך שבוע-שבועיים סיום העבודה במשרד, ואז פרסום להערות הציבור, כשהכוונה לתת עוד שבועיים להערות.

סיגל מרד אברגיל: הרצון הוא להוציא את זה כמה שיותר מהר.

סיגל מרד אברגיל: אנחנו עוברים בטור ולא במקביל על כל המבחנים.

סיגל מרד אברגיל: ברגע שיוצא שכירות, ייכנס לעבודה הנושא של השיפוצים ולאחריו הבינוי.

סיגל מרד אברגיל: להערכתי, מבחינת לוחות זמנים, אני מעריכה שעד סוף אפריל כולם כבר יהיו באוויר.

אורלי אלמגור-לוטן: אבל לפי מה שהבנתי, העניין של השכירות אמור להיות זמני לשנה עבור רשות עד שייבנה בה מעון.

סיגל מרד אברגיל: ברגע שיפורסמו מבחני התמיכה שמתייחסים לשכירות, גוף יכול לקבל תמיכה לשנה, כי מדובר בהוצאה שוטפת ואלה הכללים שנקבעו במסגרת הוראות התכ"מ.

סיגל מרד אברגיל: אבל הכוונה היא שזה יכסה על הפער עד שייבנה מעון, מתוך ראייה שזה כן ייקח איזה שנתיים.

אורלי אלמגור-לוטן: אבל אותו גוף, אם עוד לא פורסמו המבחנים לבנייה, הוא לא יודע אם הוא יקבל את התמיכה בבניין, אז לא ברור לי איך את יכולה לתת לו תמיכה זמנית לשכירות, אם הוא לא יודע שבהמשך הוא יקבל את התמיכה לבניין.

סיגל מרד אברגיל: יש כמה אפשרויות בנייה, לאו דווקא רק מהמקור הספציפי כרגע.

סיגל מרד אברגיל: מבחינת הגוף, ברגע שהוא אומר: אני מתכוון לאור הצרכים שלי לבנות, ברגע שהוא פונה בבקשה לשכירות, הוא מצהיר על כוונות.

סיגל מרד אברגיל: הוא לא חייב להראות לי עכשיו שהוא הגיש ושיש לו היתר בנייה.

אורלי אלמגור-לוטן: אבל גוף חדש שרוצה לקבל את התמיכה במסגרת הזאת לבניית מעון יום חדש, הוא לא יכול לקבל את השכירות הזמנית בלי שהוא יודע שהוא מקבל את הבנייה, ואת אומרת שהשכירות מותנית למישהו שאחר כך יבנה את המעון.

אורלי אלמגור-לוטן: אבל אם הוא לא יודע שהוא יקבל את התמיכה לבנייה, איך הוא יכול לקבל את התמיכה לשכירות למעון חדש?

סיגל מרד אברגיל: אני מניחה שאנחנו מדברים על משהו שבתהליך העבודה, של חודשיים שלושה.

סיגל מרד אברגיל: מבחינתי, אני לא הייתי ממליצה לעכב את פרסום השכירות עד שכל התהליך יהיה בפריסה, דווקא מתוך המקום שיש כרגע צרכים מיידיים שאפשר לספק אותם.

סיגל מרד אברגיל: יש רשויות שבונות לאו דווקא מכוח מבחני התמיכה שקובע המשרד, כמו למשל מכוח הוראות של משרד הבינוי והשיכון, כמו מתקציבים של מפעל הפיס.

סיגל מרד אברגיל: יש עוד בנייה- -

אורלי אלמגור-לוטן: אבל פה בוועדה דובר ספציפית על לראות לפי קריטריונים מאוד מסוימים שנועדו לקדם יעדים מאוד מסוימים, ואת מדברת על שכירות שלא תלך לקידום של אותם יעדים, כי אם את לא מאשרת הכול במקביל, את לא יכולה.

אורלי אלמגור-לוטן: את לא יכולה לתת שכירות, אם לא נתת לו אחר כך את הבנייה, אם את מתנה את זה אחד בשני.

תמר אלמוג: אני מבקשת להוסיף הבהרה.

תמר אלמוג: אני חושבת שדווקא הרעיון שבגוף מבחן התמיכה לשכירות בכוונה לא הצבנו איזשהו תנאי שרק מי שיש לו היתר בנייה בפועל יכול להגיש בקשה לשכר דירה, ואז מספיק שהוא יצהיר שהוא מתכוון לבנות.

תמר אלמוג: הוא מתכוון לבנות, הוא יכול כבר להגיש בקשה לשכר דירה, ובמבחן של שכר הדירה יש גם תמיכה לשפץ את המבנה ולהתאים אותו לפעול כמעון יום.

תמר אלמוג: והיה והוא זכה בזה, וכעבור חודש או חודשיים מתפרסם מבחן לבנייה והוא לא מצליח לעבור את האישור, לא קרה כלום.

אורלי אלמגור-לוטן: אז הוא סוגר את המעון?

תמר אלמוג: המעון שהושכר יוצא לדרך לפחות לשנתיים-שלוש.

תמר אלמוג: יש אופציה למשכיר לקבל את שכר הדירה עד שלוש שנים, כל שנה מחדש.

תמר אלמוג: במהלך שלוש השנים האלה יהיו עוד הזדמנויות.

תמר אלמוג: יש גם משרד השיכון, יש גם יזמים שמשקיעים.

ציפי חוטובלי: אני מחזקת את השאלה של אורלי – לא נתת לנו תשובה לגבי אותם מעונות חדשים שאמורים להיבנות.

אורלי אלמגור-לוטן: אם את מדברת על הצורך לבנות במקומות שבהם אין מענה מספק, את לא יכולה לקבל את זה כאן, כי את בונה מעון לבינתיים.

חנין זועבי: למה ששניהם לא ייצאו במקביל?

סיגל מרד אברגיל: המשמעות היא לעכב את כולם לעוד חודשיים-שלושה.

סיגל מרד אברגיל: האם זו המלצת הוועדה?

חנין זועבי: אז שלא תיתנו מכרז לשכירות אלא לגופים שאתם אישרתם שהם יבנו מעונות יום.

ציפי חוטובלי: בדיון הקודם שלנו היתה התחייבות ללוחות זמנים הרבה יותר מוקדמים מאשר אנחנו נמצאים בהם עכשיו.

ציפי חוטובלי: עכשיו כבר היינו אמורים להיות עם הקריטריונים, ואתם מדברים אתנו על חודשיים-שלושה.

סיגל מרד אברגיל: הקריטריונים עצמם ברמה המקצועית מגובשים.

סיגל מרד אברגיל: מבחינת תהליך הפרסום, מבחינת הרמה המקצועית של האגף, קיימת המלצת אגף.

סיגל מרד אברגיל: נעשה עבודה מאוד רצינית.

סיגל מרד אברגיל: מבחינת התהליך של פרסום המבחנים והפצתם לציבור, יש עוד תחנות שהמבחנים האלה צריכים לעבור – אותן תחנות שהסברתי – בחינת המבחנים ברמה המשפטית, האישור שלהם על ידי היועץ המשפטי ועל ידי מנכ"ל המשרד, וביחס למוסדות ציבור גם על ידי משרד המשפטים.

גלי עציון: אז אין מניעה להוציא את זה במקביל.

ציפי חוטובלי: הדיון הזה מתקיים על אף שמבחינת המוכנות, הם אמרו לנו שהם עדיין לא מוכנים, ואנחנו התעקשנו לקיים את הדיון הזה, כי יש כאן חריגה בזמנים, ואנחנו לא רוצים שהחריגה הזאת תמשיך ותגלוש, כי אנחנו רואים שאם אנחנו לא מקיימים את הדיונים האלה, הדברים האלה פשוט מתמסמסים.

ציפי חוטובלי: ואם המשמעות היא שנקיים את הדיון הזה בדחיפות יותר גבוהה, נעשה את זה, אבל היתה כאן התחייבות מאוד ברורה שנתחיל לרוץ עם התהליך, וזה לא קורה.

מרינה סולודקין: מה שאני שומעת זה בלתי נסבל.

מרינה סולודקין: אישור מזה, אישור מזה, יועץ משפטי משם, יועץ משפטי מכאן, והנשים מחכות.

חנין זועבי: כבוד היושבת ראש, שתי נקודות: הוויכוח בין הוועדה לבין משרד התמ"ת על קריטריונים, אני חושבת שיש אי הבנה.

חנין זועבי: כשאנחנו אומרים קריטריונים לאוכלוסיות חלשות, הכוונה פה היא לפריפריה, לחתך חברתי כלכלי מסוים, וכאשר התמ"ת מדבר על קריטריונים, הוא לא מדבר על קריטריונים באותם מובנים.

ציפי חוטובלי: הוועדה נתנה הנחיה ברורה בעניין הזה.

חנין זועבי: יש לכם קריטריונים של אוכלוסייה חברתית כלכלית?

ציפי חוטובלי: נגיע לזה.

תמר אלמוג: בדיון הקודם של הוועדה עלתה הסוגייה, למה המשרד לא יכול לתת את התמיכה הנקודתית באזורי הביקוש, ובאותו דיון אני הבהרתי את המורכבות של העניין, שאנחנו לא פועלים במנדט כמו שיש, נניח, למשרד החינוך, שהוא מזהה איפה יש לו צרכים ושם בשכונה מסוימת, בעיר מסוימת הוא מקצה את התקציב, הולך ובונה.

תמר אלמוג: פה אנחנו מדברים על מבחני תמיכה שחייבים להיות שוויוניים, מפורסמים לכלל הציבור, ופה המורכבות.

תמר אלמוג: כלומר גם אם אני מזהה בצורה מאוד מובהקת שבישוב X יש חוסר אמיתי, ושם אותו ראש רשות או אותו יזם לא יפנה אליי ולא יבקש את הבקשה ולא יקבל את התמיכה, בשורה התחתונה לא נתתי שירות, אבל אני מוגבלת בלתת את השירות.

ציפי חוטובלי: לא הבנתי למה.

תמר אלמוג: המנדט של המשרד שלנו, שאפשר להקצות את התמיכה רק במסגרת המבחנים שהם שוויוניים.

תמר אלמוג: אם יש לוועדה איזושהי המלצה, כיצד אפשר לכוון לאותן מטרות, אנחנו נשמח לשמוע.

ציפי חוטובלי: בפעם הקודמת לא קיבלנו רשימת ישובים.

תמר אלמוג: שלחתי.

ציפי חוטובלי: זה לא מונח בפניי.

ציפי חוטובלי: בפעם הקודמת קיבלתי רשימת ישובים ישנה, של אלו שקיבלו.

ציפי חוטובלי: אמרנו במפורש שהיינו מצפים שתהיה נגיעה באזורי פריפריה.

אורלי אלמגור-לוטן: אחת הבעיות שעלו בישיבה הקודמת, שהיתה טענה שהולכים רק על המקומות של עודף ביקוש.

אורלי אלמגור-לוטן: הטיוטה של הקריטריונים כמו שמנוסחת היום במשרד התמ"ת כן לוקחת בחשבון עוד פרמטרים.

אורלי אלמגור-לוטן: תמר, תקני אותי אם אני טועה - טיוטת הקריטריונים היום, כמו שעובדים עליה, לוקחת בחשבון שורת פרמטרים שלא היו קודם.

אורלי אלמגור-לוטן: יש שיטה של ניקוד, שאת הניקוד המדויק עדיין אין אותו, ומשרד התמ"ת, כמה נקודות נותנים על כל פרמטר, אבל יש סדר יורד בחשיבות של פרמטרים, כשהפרמטר הכי חשוב מבחינת משרד התמ"ת לקריטריונים זה היחס בין הביקוש הפוטנציאלי, למסגרות, להצעה, שהפעם הוא נמדד בצורה אחרת.

אורלי אלמגור-לוטן: אם בפעמים הקודמות דיברנו על מקומות שבהם יש יותר ילדים שנרשמו למסגרות הקיימות, ואז התעוררה הבעיה, גם חברת הכנסת זועבי העלתה אותה וגם חברי כנסת אחרים, לעניין ישובים שבהם אין בכלל מסגרות ולכן לא יכול להיווצר ביקוש, אז היום בהצעה של משרד התמ"ת שיטת המדידה השתנתה.

אורלי אלמגור-לוטן: שיטת המדידה מדברת על בדיקה של כמה ילדים בגיל הרלוונטי יש בכל ישוב, כמה ילדים באותו ישוב רשומים למסגרות המוכרות.

מרינה סולודקין: לקח לתמ"ת זמן להגיע לדבר כל כך פשוט.

אורלי אלמגור-לוטן: מחשבים את היחס בין מספר הילדים שנמצאים במסגרת המוכרת כיום לבין מספר הילדים בגילאים הרלוונטיים בכל ישוב.

אורלי אלמגור-לוטן: ואז מחלקים את זה לקבוצות.

אורלי אלמגור-לוטן: מסתכלים על ישובים שבהם יש אפס, שזה הרבה ישובים ערבים למשל, שיש בהם אפס ילדים במסגרות המוכרות ואלה הישובים שמקבלים את הניקוד הכי גבוה ביחס לעניין של הביקוש.

אורלי אלמגור-לוטן: גם כאן מסתכלים על עניין הגודל: ישוב שיש בו אפס הוא ישוב גדול יותר, מקבל ניקוד יותר גבוה.

אורלי אלמגור-לוטן: אז אלה שלוש קבוצות: אפס בישובים יחסית גדולים, אפס בישובים בינוניים ואפס בישובים קטנים יותר.

אורלי אלמגור-לוטן: אחר כך מדברים על יחס של אחוז אחד ל-20 אחוז, שוב – יחס בין מספר הילדים שבמסגרות המוכרות לבין מספר הילדים בישוב, קבוצה של 21 אחוז עד 40 אחוז ו-41 אחוז ומעלה, וכאן רואים שמפורש לוקחים בחשבון לא רק את הביקוש הנרשם היום בשטח אלא את הביקוש הפוטנציאלי.

אורלי אלמגור-לוטן: נקודה שנייה זה עניין של שיעור אבטלה בישוב.

אורלי אלמגור-לוטן: גם זה יקבל ניקוד – כמה ששיעור האבטלה בישוב יותר גבוה, הניקוד שהישוב הזה מקבל בעדיפות לתמיכה הוא ניקוד יותר גבוה.

אורלי אלמגור-לוטן: נקודה שלישית – תמר אולי תרצה להרחיב עליה, אני לא קיבלתי פירוט – זה עניין של בניית מעון בסמוך למקום עבודה, שזה גם מקבל ניקוד מסוים, ונקודה רביעית זה בניית מעון ברשות שקלטה מעל 100 משפחות ממפוני חבל עזה וצפון השומרון.

אורלי אלמגור-לוטן: אלה ארבעת הפרמטרים.

קריאה: אשכולות.

אורלי אלמגור-לוטן: האשכולות מופיעים לי במה שהעברתם לעניין גובה התמיכה ולא לעניין הניקוד.

תמר אלמוג: לא רק.

אורלי אלמגור-לוטן: זה עניין התעדוף של הישובים לקבלת תמיכה בטיוטת הקריטריונים החדשים.

אורלי אלמגור-לוטן: יש גם התייחסות לרמה הסוציואקונומית של הישוב על בסיס האשכולות של הלמ"ס, שזה מתייחס לעניין גובה התמיכה; כמה שהישוב יושב באשכול סוציואקונומי נמוך יותר, התמיכה תהיה גבוהה יותר.

ציפי חוטובלי: מאחר שהמשאב שלנו שהוקצה לצורך העניין הוא מוגבל, ומספר הישובים שייהנו מזה הוא גם מוגבל בהתאם, האם כבר התגבשה רשימה חדשה של ישובים?

סיגל מרד אברגיל: זה מותנה בהגשת בקשה.

סיגל מרד אברגיל: יכול להיות שיש רשות שמאוד צריכה, אבל אין שם מי שירים את הכפפה, לא ברמת הרשות המקומית ולא ברמת יזם באותה רשות, בשונה מהמצב בעבר, שהתנינו את זה רק ביוזמה מצד הרשות, יש כוונה הפעם לפתוח את זה ליוזמה לא רק של הרשות אלא גם למוסדות ציבור, ואז אם לא תוצף בקשה, ואף אחד לא ירים את הכפפה, לא ייבנה שם, למרות שיש שם צורך.

אליעזר שוורץ: תמיד מדברים על גובה התמיכה המקסימלי.

אליעזר שוורץ: השאלה, אם תהיה רשות חזקה שתגיש הצעה שהיא מוכנה לסבסד יותר על חשבונה לעומת רשות חלשה שתסכים לסבסד פחות, עדיין ייתנו עדיפות לרשות החלשה?

סיגל מרד אברגיל: השיקול של במי לסבסד, כמו שאמרה אורלי, בעצם לא בא מהעניין של כמה כסף אתה בא וכמה אתה חזק כרשות, אלא קודם כל מדרגים אותם לפי הצרכים שלהם, לאור אותם קריטריונים, ואחר כך מתקבלת ההחלטה בכמה המדינה תסייע.

סיגל מרד אברגיל: ככל שמדובר ברשות חזקה יותר, סכום התמיכה יהיה קטן יותר.

סיגל מרד אברגיל: ככל שמדובר ברשות חלשה יותר, היא תקבל יותר סיוע ממשלתי.

אליעזר שוורץ: ממה שאמרת קודם, וגם בפעם שעברה, אתם לא יודעים עד שלא מבקשים, ואחת הטענות שאנשים לא מבקשים, זה כי אין להם כסף גם לבנות את זה, ולכן אני שואל, האם רשות שאין לה כסף ותבקש, בפועל בסופו של דבר תקבל את האישור?

סיגל מרד אברגיל: ההערכה שלי, שאותו קושי שהיה קיים בעבר, כבר לא קיים היום.

סיגל מרד אברגיל: היקף התמיכה הממשלתית הפעם לרשויות חלשות עלה לרמה של 95 אחוז מעלות הבנייה.

סיגל מרד אברגיל: הסיכוי שרשות לא תמצא את ה-5 אחוז לגרד הוא לא גבוה.

אליעזר שוורץ: אז לאור העובדה הזאת, האם אפשר לבנות סימולציה, הערכה, בהנחה שכולם יבקשו, איפה יבנו בסוף?

תמר אלמוג: אתם במחקר של הכנסת.

ציפי חוטובלי: אני רוצה רגע לעצור את הדיון ולעשות "restart" בתהליך.

ציפי חוטובלי: בפעם הקודמת די נדהמנו לגלות, שבגלל העיקרון הזה שכביכול אין לנו שליטה איפה יבקשו ואיפה לא, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב שבו אחרי שעשינו את כל המאמץ כדי שיותר נשים ייהנו, אבל גם יותר נשים נזקקות ייהנו ויותר נשים בפריפריה ייהנו ויותר מקומות חדשים שבהם נשים אינן עובדות, הן תקבלנה תמריץ לצאת לוועדה, וכל השיקולים שאנחנו כוועדה מבחינת התווית מדיניות הצגנו אותם, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במצב שלא נגיע לשם.

ציפי חוטובלי: השאלה היא איך בכל זאת אפשר לנתב או לשלוט בזה.

ציפי חוטובלי: אני לא רוצה למצוא את עצמי במצב שעוד שנה אנחנו נקבל רשימת ישובים חזקה מאוד, ונראה שכל ישובי הפריפריה מחוץ למשחק.

חנין זועבי: אז אחרי שתתקבל רשימת אלה שמבקשים, שיביאו את הרשימה, ואנחנו אולי נבחן את הרשימה פה- -

סיגל מרד אברגיל: יש שיקול דעת של ועדת תמיכות.

סיגל מרד אברגיל: בשלב שיפורסמו הקריטריונים מוזמנת הוועדה לתת את הערותיה, אם היא חושבת שהקריטריונים לא משקפים- -

חנין זועבי: אבל היא אומרת שבכל זאת פרסמתם קריטריונים שוויוניים, והחזק לא ניגש והחזק ניגש, אז הקריטריונים בעצמם לא מכסים את הסכנה הזאת.

ציפי חוטובלי: מיכל מהאוצר, בבקשה.

מיכל צוק: הבעיה שאתם דנתם בה כאן, של איך מקצים נכון למקומות שאנחנו בצורה משותפת ממשלה וכנסת רוצים להקצות את המעונות כך שבאמת בסופו של דבר הם יקדמו את התעסוקה, יגדילו את ההשתתפות, כי זו המטרה, שבאמת יאפשרו את מה שהמעונות אמורים לאפשר, וזה לתת את התמיכה כך שנשים תצאנה לעבוד, וכשעשינו יחד עם משרד התמ"ת את הבדיקה, וראינו את מה שראיתם בתוך הממשלה, וגם דעתה של הממשלה, שלא היתה נוחה מהמצב הזה של הקריטריונים, והדבר היחיד שמנחה איפה יבנו הוא הביקוש, כשהביקוש הוגדר אז, בקריטריונים הישנים, בצורה שונה ממה שאנחנו מתכננים לעשות עכשיו, כמו שהוצג כאן.

מיכל צוק: כלומר אם הביקוש היה רק איפה נרשמים, סביר להניח שאיפה שנרשמים זה איפה שיש היצע קיים של מעונות ואיפה שנשים יותר עובדות ויותר מודעות, ולכן הקריטריון הזה, כמו שהוא מוצג לכם, אמור לעבור שינוי, כך שהוא ישפר את המצב בהיבט הזה שההקצאה תהיה יותר למקומות שבהם אנחנו רוצים להגדיל את שיעור ההשתתפות ואנחנו רוצים להגדיל את שיעורי התעסוקה, שזה מטרות שהממשלה הציבה לעצמה.

מיכל צוק: אתם שואלים על העמידה.

מיכל צוק: אין ביטוח בחיים.

מיכל צוק: אני חושבת שהקריטריונים שהוצגו כאן מקדמים בצורה משמעותית, בטח ביחס למצב הקודם, את הכיוון שכולנו רוצים ללכת.

מיכל צוק: בסופו של דבר גם מה שהוצג כאן על ידי סיגל לגבי האפשרות לתת לא רק לרשויות מקומיות אלא גם ליזמים פרטיים באותם מקומות להגיש בקשה, כי בסופו של דבר במקומות חלשים, שבהם שיעור השתתפות – נניח שהם עברו את הקריטריונים, והצורך שם הוא גדול ולכן הם מקבלים ניקוד גבוה, ואז שיעור ההשתתפות שהם נדרשים לו בגלל שזה בסוציואקונומי נמוך הוא נמוך, זה גם מאפשר לא רק לרשות המקומית להגיש אלא גם ליזם, ששיעור ההשתתפות שלו הוא נמוך, ובסופו של דבר הוא יוכל להקים מעון, ויחד עם התפעול זה משהו שאנחנו יודעים היום גם מישובים חלשים, למשל במגזר החרדי, שיש לזה ביקו.

מיכל צוק: אנחנו יודעים שזו מערכת שיכולה לעבוד.

מיכל צוק: זה לא שנוכל להציג פה במאה אחוז ודאות שאנחנו נדע שזה יגיע לכל המקומות הנכונים.

מיכל צוק: אני חושבת, כשרואים את הכיוונים שאליהם הקריטריונים הולכים ואת ההיגיון שעומד מאחוריהם, זה הולך למקומות הנכונים.

מיכל צוק: יכול להיות שנגיע, ואחרי שנפעיל אותם פעם אחת ונראה מה קרה, נוכל ללמוד מהניסיון.

מיכל צוק: אני חושבת שיש כאן שיפור מאוד משמעותי ביחס למצב הקיים, והוא נובע מהרצון המשותף לכל היושבים כאן להקצות את זה בצורה שזה יעודד את התעסוקה במקומות ששם קודם כל נדרש לעודד.

אליעזר שוורץ: בהקשר גם למשהו שעלה בדיון הקודם – אחת הבעיות שהציגו, למשל במגזר הערבי, זה שחסרים מקומות עבודה.

אליעזר שוורץ: כשיזם פרטי התלבט האם לבקש בקשה לבנות מעון, הוא גם רוצה לבדוק, מה הסיכוי שהוא יקבל את שכר הלימוד אחר כך.

אליעזר שוורץ: את הסבסוד של המדינה בדרך כלל הוא מקבל, ואת הסבסוד של ההורים קשה לו לגבות.

אליעזר שוורץ: כל עוד מדובר בנשים שימצאו עבודה, הסבסוד של המדינה יהיה קיים, אבל אם יהיו אנשים שלא יעבדו, גם הסבסוד של המדינה לא יהיה קיים, יכול להיות שהוא לא ירצה לבנות מראש.

אליעזר שוורץ: דיברנו אז, צריך צעדים משלימים, לכן גם רצינו דיון עם המנכ"ל אולי, מה הצעדים המקבילים.

מיכל צוק: אנחנו בתוך הממשלה הולכים בכמה תהליכים מקבילים, ואני יכולה לספר ממעוף הציפור את הכיוונים שאנחנו הולכים אליהם.

מיכל צוק: השאלה שאתה מעלה היא שאלה שאנחנו מודעים לה, ונותנים את דעתנו עליה, ואנחנו מנסים למצוא פתרון.

מיכל צוק: אנחנו במקביל גם יושבים משרד האוצר ומשרד התמ"ת בדיונים, ובמסגרת ועדה שעניינה תעסוקה וקידום התעסוקה בראשות המשנה לנגיד בנק ישראל, פרופ' צביקה אקשטיין.

מיכל צוק: זאת ועדה שהקים שר התמ"ת, ואנחנו חברים בה עם עוד גורמים רבים.

מיכל צוק: מנסים לראות, איך אנחנו מגבשים מענה גם לסוגיות האלה.

מיכל צוק: יש לנו כל מיני רעיונות שם, שאני לא אכנס אליהם, כי הם עוד לא מגובשים ועוד לא סופיים, ויש הרבה שאלות לא פתורות, אבל הנושא הזה הוא סוגייה שאנחנו מנסים לראות, אם יש מענה בתוך גם המודל של מעונות היום ובתוך התמריצים של מעונות היום וגם בצעדים המשלימים האחרים שאנחנו עושים, אם אפשר לתת לזה פתרון, כי צריכה התייחסות יותר כוללת.

מיכל צוק: אני רואה בדיונים שאנחנו מקיימים שהרעיונות השונים שעולים, הם לא נקיים מקשיים.

מיכל צוק: יש בהם הרבה התלבטויות, אבל זה משהו שבתהליך החשיבה גם בתוך הממשלה ועם הגורמים הרלוונטיים, אנחנו מצויים בעיצומו כדי לתת את המענה.

מיכל צוק: הנושא הזה באמת – זה גם של מעונות היום, אבל בכלל של קידום תעסוקה של מגזרים שפחות משתתפים בעבודה- -

רחל אגמון: איפה זה מתחבר להקמה של הרשות לפיתוח כלכלי במגזר הערבי, שמקימים בכל מקום חברה כלכלית או דברים כאלה?

מיכל צוק: זה לכאורה מסלולים שונים, וזה ממש לא.

מיכל צוק: כשמדברים על מעונות יום, לכן אמרתי – זה כמו דברים חופפים.

מיכל צוק: אנחנו עושים את הדיון במעונות יום, כשבסוף יושבים האנשים הרלוונטיים ונותנים בין היתר את דעתם על הנושא הזה, ומנסים לגבש, נגיד במגזר הערבי, את המודל בתוך מעונות היום, לנסות לראות אם יש מודל בקריטריונים שאנחנו נותנים, שיכול לתת מענה גם לסוגייה הזאת, כשבמקביל אותם אנשים או חלקם, אנחנו יושבים, וגם מנסים לגבש פתרונות לאיזושהי תוכנית ממשלתית בתחום של המגזר הערבי, שאין ספק שמבחינת נושא התעסוקה, דורש התייחסות, ואנחנו יושבים על זה בתוך הממשלה וחושבים.

מיכל צוק: זה שאנחנו מציגים כאן חלק אחד של הפאזל, לא אומר שאנחנו לא מנסים לראות את התמונה הכוללת ולגבש פתרון כולל.

מיכל צוק: אגב, הנושא של המגזר הערבי, זה דברים שמצויים כרגע בתהליכי חשיבה.

מיכל צוק: לפחות מבחינתי ומבחינת המשרד שלי, ואני יודעת שגם מבחינת משרד התמ"ת, אנחנו מודעים לחשיבות ולחסמים, גם במעונות וגם בדברים אחרים, וברור שתצטרך להיות תוכנית ארוכת טווח.

מיכל צוק: אין כאן פתרונות קסם.

מיכל צוק: צריך לראות איך אנחנו ממפים את כל החסמים ומנסים לתת להם מענה, כי זה בהחלט נושא חשוב.

מיכל צוק: אותו דבר במגזר החרדי, שאנחנו יודעים ששיעורי ההשתתפות שם ושיעורי התעסוקה נמוכים בחסמים שונים לגמרי מהמגזר הערבי, וגם במקומות אחרים בתוך המגזרים האחרים או בתוך האוכלוסייה הכללית, שאנחנו רואים שיש בעיות, כלומר הנושא של תעסוקה של מעונות היום, זה חלק מהפתרונות.

מיכל צוק: זה לא הפתרון היחיד, אבל בהחלט צריך להסתכל על זה גם לאורך וגם לרוחב; גם פר מגזרים וגם פר מכלול כל הכלים שהממשלה יודעת להתמודד אתם בתחום התעסוקה.

אורלי אלמגור-לוטן: אני חושבת שמה שאליעזר התכוון בקטע של אינטגרציה, שאם, למשל, מדברים על המגזר הערבי ויש לכם קרן ההשקעות שיש במשרד ראש הממשלה, נאמר, את יודעת שישוב מסוים, הולך לקום בו עסק שקיבל עכשיו אישור להשקעה - האם כשאת עוברת היום במבחני התמיכה, כשתחליטו אם את מאשרת בישוב הזה תמיכה במעון או לא, האם יושב לך בראש, באותו ישוב אישרתי תמיכה דרך קרן השקעות, אני יודעת שיש שם היום פוטנציאל של מקומות עבודה חדשים, וכנ"ל במגזר החרדי?

אורלי אלמגור-לוטן: האם זה יושב יחד, כשמאשרים את התמיכה במעונות יום?

מיכל צוק: התשובה היא כן ולא.

מיכל צוק: אתחיל דווקא בלא.

מיכל צוק: כשאנחנו נעשה קריטריונים, הם יצטרכו להיות נכונים מבחינת מעונות היום, שהם שוויוניים לרוחב כל המגישים וכל הרשויות וכל המקומות הפוטנציאליים.

מיכל צוק: יחד עם זאת, כשאנחנו מגבשים אותם, אנחנו בהחלט נותנים את דעתנו על מקומות שאולי הפוטנציאל מבחינת מספר ילדים מול מספר מעונות, יש פוטנציאל יותר גדול, כלומר אנחנו מבינים שיש שם בעיה, כי לא סתם ילדים לא הולכים למעון.

מיכל צוק: בדרך כלל כשאמהות עובדות, הן צריכות לשים את הילדים איפהשהו, אז או זה מעונות או זה משפחתונים או יש סידור בתוך המשפחה, אבל אנחנו מנסים למפות את הדברים האלה בדיוק בקריטריונים החדשים עד כמה שאפשר.

מיכל צוק: אז ברמה הזאת שזה קריטריון רוחבי, אנחנו בגיבוי של הקריטריון הרוחבי משתדלים לתת את המענה לא למקום ספציפי שבו אושרה תמיכה כזו או אחרת, כי אי אפשר לעשות את זה.

מיכל צוק: מצד שני, זאת מחשבה – יכול להיות שנצטרך כחלק ממה שנגבש תוכנית למגזר העובד, לעשות פילוטים בכמה ישובים, ואז יכול להיות ששם נלמד דברים.

אורלי אלמגור-לוטן: אבל לא רק במגזר הערבי.

אורלי אלמגור-לוטן: יש לך מסלול התעסוקה במשרד התמ"ת, את יודעת שנותנים סבסוד לעסק מסוים שפועל בפריפריה או במגזר הערבי או בדרום.

אורלי אלמגור-לוטן: את יודעת שיש עסק מסוים היום שהולך לקלוט X עובדים חדשים.

אורלי אלמגור-לוטן: האם זה יושב לך בראש- -

ציפי חוטובלי: אני חושבת שזה בכלל לא במסגרת המנדט שלהם.

אורלי אלמגור-לוטן: את חייבת להסתכל על זה אינטגרטיבית.

אורלי אלמגור-לוטן: זה לא אזור שתבני את החמישים מעונות יום החדשים במגזר הערבי, לכאורה תסתכלי על קריטריונים, המגזר הערבי לוקח כי יש שם כמעט אפס מעונות יום, אבל זה לא נותן את המענה האמיתי.

חנין זועבי: אצל הנשים הערביות, הן גם כן צריכות את המעונות כדי לצאת לחפש עבודה ולצאת להכשרה.

חנין זועבי: אל תהדקו את הקשר בין עבודה ממשית לבין מעונות.

חנין זועבי: נשים לא יוצאות לחפש עבודה כי אין מעונות.

קריאה: גם בחברה החרדית.

ציפי חוטובלי: אם כבר אנחנו עוסקים באזורים שונים עם הסתכלות, בעקבות פניות שקיבלתי מתושבי יהודה ושומרון בעידן ההקפאה, האם יהודה ושומרון במסגרת קריטריונים בעבר ובמסגרת התוכנית לעתיד, איפה הם נמצאים בפריסה הזאת?

סיגל מרד אברגיל: את מתייחסת להקפאת הבנייה?

ציפי חוטובלי: ממש לא.

ציפי חוטובלי: אני שואלת מבחינת הפרסומים שלכם, מה ניסיון העבר ביהודה ושומרון?

ציפי חוטובלי: לא קיבלתי נתונים - בלי קשר להקפאת הבנייה.

ציפי חוטובלי: מעונות זה לא במסגרת ההקפאה.

סיגל מרד אברגיל: לא נערכנו לנתונים ספציפיים על החלק הספציפי הזה.

תמר אלמוג: במבחנים הקודמים, שפורסמו ב-2008, למיטב זיכרוני, שתי מועצות אזוריות, הר חברון ושומרון, ביקשו וקיבלו.

נסים זאב: הקריטריונים חלים עליהם גם נכון להיום, לשנה הזאת?

תמר אלמוג: כן.

תמר אלמוג: לכל הרשויות המקומיות, זה אותו מבחן.

אורלי אלמגור-לוטן: אם את מסתכלת על הקריטריון של כמה ילדים היום במעונות הסדר של התמ"ת לעומת סך כל הילדים שיש בישוב, אז זה משתנה.

אורלי אלמגור-לוטן: בגדול זה כמו הישובים שבתוך הקו הירוק.

אורלי אלמגור-לוטן: יש פריסה.

תמר אלמוג: מהניסיון שלנו, של המערכת, מעונות יום כפי שהיא פועלת מזה שנים, עד לפני ארבע-חמש שנים כל היוזמות לפיתוח המערכת למעשה באו מהשטח, והמשרד נענה לביקושים, כלומר נתן מענה לביקושים לפי מגבלות התקציב שעמדו לרשותו.

תמר אלמוג: מ-2005 ואילך לאור המדיניות הממשלתית של הגברת התעסוקה ושילוב נשים בשוק העבודה והגדלת תקציבי אגף למעונות יום, יש הרבה פעולות יזומות של האגף כלפי השטח, ופה אנחנו עושים פעולה יזומה לאיתור המקומות שבהם קיים הצורך, לפתוח שם עוד משפחתונים, לתת עוד מענים.

תמר אלמוג: בכל מבחני התמיכה, אנחנו יוצאים גם עם מבחן שמאפשר לראשונה גם למעון קיים שיש בו ביקוש גבוה לבנות תוספת בנייה - להוסיף כיתה, שתי כיתות, ועלויות הבנייה שם הרבה יותר נמוכות מאשר לבנות מעון חדש.

תמר אלמוג: לכן בסך הכול הכללי למספר הכיתות שיתווספו למערכת, חלקם, אם הם ייבנו בתוך מעונות קיימים, העלות למדינה תהיה זולה יותר, וההפרש ש"ייחסך" זה ילך לבנייה של המעונות החדשים.

תמר אלמוג: אני חושבת שיש כאן מהלך רציני וחשוב, שייתן מענה.

ציפי חוטובלי: כמו שאנחנו רואים, אנחנו נמצאים בפיגור עם לוחות הזמנים.

ציפי חוטובלי: מה ההערכות שלכם עכשיו לגבי יישום התוכנית?

סיגל מרד אברגיל: אני מעריכה שלקראת סוף פברואר, אמצע מרס כמשרד את החלק שלנו אנחנו מסיימים.

סיגל מרד אברגיל: כשאני תלויה בהליכי היוועצות עם גורמים נוספים או מפיצה את זה להערות הציבור אני ממילא יוצרת שלב שבו לוחות הזמנים מתארכים, אבל אני רואה חשיבות בקבלת ההתייחסויות של הציבור, של הרשויות המקומיות, של הארגונים השותפים ומפעילים את מעונות היום.

סיגל מרד אברגיל: השאלה, למה יושבת הראש מתכוונת - לוח זמנים לפרסום המבחנים?

סיגל מרד אברגיל: הגשת בקשות?

סיגל מרד אברגיל: לוח זמנים, מתי המשרד משחרר את זה ומתחיל להפיץ?

סיגל מרד אברגיל: אני מעריכה שלקראת אמצע מרס יופצו טיוטות להתייחסות הציבור.

דוד אזולאי: לבנייה או להשכרה?

סיגל מרד אברגיל: להערכתי, עניין של שבוע-שבוע וחצי שכירות אמור להסתיים.

סיגל מרד אברגיל: מייד לאחריו תיכנס עבודה על עדכון מבחני התמיכה ביחס לשיפוצים, ולאחריו זה הבינוי של המעונות החדשים.

חנין זועבי: אז אם כולם יוצאים יחד- -

סיגל מרד אברגיל: לא אמרתי שהם יוצאים יחד.

סיגל מרד אברגיל: הוועדה קודם בשאלתה אמרה: למה לא תוציאו את זה יחד, אז השיקול שלי לא לעכב את הדברים אלא לאפשר התקדמות מתוך ראייה שמתישהו אנחנו מתכנסים למועד שכולם נמצאים, והמתישהו זה בטווח שנראה לעין.

ציפי חוטובלי: עו"ד אלה אלון, בבקשה.

אלה אלון: קודם כל, אני מברכת על השינוי שנעשה בקריטריונים.

אלה אלון: מה שמטריד אותי קצת זה הנושא של 95 אחוז מימון.

אלה אלון: רציתי לדעת כמה זה ה-5 אחוז שהרשות צריכה לממן.

אלה אלון: החשש שלי הוא שיכול להיות שיש רשויות שאפילו את ה-5 אחוז האלה יהיה להם מאוד קשה לממן, השאלה אם אי אפשר למצוא לזה כל מיני פתרונות, אולי קרן ההשקעות הזאת יכולה לסייע, או למצוא מימון אחר למקרה שיש רשות שעומדת בכל הקריטריונים, יש בה צורך, היא רוצה להקים מעון יום, אבל אין לה עודף תקציב, גם הקטן הזה, שיאפשר להקים את המעון.

אלה אלון: אז אשמח לדעת מה זה ה-5 אחוז האלה, ואם אפשר יהיה למצוא פתרון כזה, זה יכול לקדם את הנושא.

תמר אלמוג: עלות הבנייה של מעון יום יכולה להסתכם בין 2.2 מיליון ל-2.6 מיליון, זה תלוי בפיתוח של השטח.

תמר אלמוג: העלות הזאת לא כוללת את התכנון ואת הפיתוח.

תמר אלמוג: זה תמיד מושת על הרשות.

תמר אלמוג: כך שאם אנחנו מדברים על 95 אחוז מדינה ו-5 אחוז ממשלה, מתוך 2.2 5 אחוז זה לא הרבה.

תמר אלמוג: נכון שצריך לקחת בחשבון גם את התכנון והפיתוח.

אלה אלון: השאלה אם אי אפשר ברשויות שבאמת צריך ורוצות להקים, אם אי אפשר למצוא מקור מימון לסייע להן באחוז הזה, או לעשות את הקריטריונים, שאם בכל מקרה יש עליהם עלויות של פיתוח ותכנון, לעשות קריטריונים שיהיה 100 אחוז במקרים מסוימים.

תמר אלמוג: אני חושבת שזה לא מקומו של המשרד לנהל את העניינים המקומיים של כל רשות ורשות.

תמר אלמוג: רשות מקומית, יש לה המערך הניהולי שלה, וכל אחת עושה את סדרי עדיפויות.

תמר אלמוג: זה רק עניין של סדרי עדיפויות.

תמר אלמוג: צריך לזכור שחוק חינוך חובה לא חל על ילדים מגילאי לידה עד 3.

תמר אלמוג: הרבה רשויות בשנים האחרונות זיהו את הצורך הזה, ובמשאבים שלהם הם מעבירים החלטות בתוך הרשויות כן להקצות משאבים לפיתוח מערך הגיל הרך לידה עד 3.

תמר אלמוג: לא כל הרשויות עושות את זה.

תמר אלמוג: ראש רשות מחויב לתת מענה לילד מגיל 5 ומעלה, זה לפי חוק, ומגיל 3 ומעלה זה בגבולות החוק.

תמר אלמוג: ראש רשות לא מחויב כיום לתת שום מענה לילדים בגילאי לידה עד 3.

תמר אלמוג: זה תלוי ברצונם הטוב של חברי מועצת העיר.

תמר אלמוג: בעבר מעט מאוד רשויות תמכו בלידה עד 3, אבל הרבה רשויות בשנים האחרונות משקיעות גם שם.

תמר אלמוג: אז אם לאותה רשות חשוב מאוד לפתח את הנישה של לידה עד 3, הם ימצאו מהיקב ומהגורן את ה-5 אחוז האלה ויבנו את המעון.

אלה אלון: מה שאנחנו אומרים, שאין בזה היגיון, שהתקציב הזה, שהוא תקציב ציבורי, יהיה מותנה ברצון של ראש רשות כזה או אחר, וכתוצאה מכך יהיה אי שוויון בין ילד שנמצא במקום אחר, שהרשות שלו היא ענייה ולא יכולה להשקיע בבניית מעונות, לבין ילד אחר.

תמר אלמוג: הפתרון הוא חוק חינוך חובה מגיל לידה.

ציפי חוטובלי: נכון.

ציפי חוטובלי: אנחנו נשמח מאוד לעשות את זה.

ציפי חוטובלי: חבל שנציגת האוצר לא פה.

נסים זאב: אני חושב שהגיע הזמן שמי ששולח את הילד שלו, שישלמו לו גם כן...

נסים זאב: אבל צריך להיות לפי קריטריונים סוציאליים.

תמר אלמוג: אני יכולה לספר לוועדה סקר משווה בין מדינות מפותחות בנושא של תמיכה בילדי נשים עובדות ככלי לעידוד התעסוקה.

תמר אלמוג: אז במודל הבריטי, למשל, בשנים האחרונות גם אנגליה השכילה להבין שדרך הסבסוד של הילדים במעונות הם יכולים להגביר את התעסוקה של נשים, ושם הם העבירו חקיקה שרשות מקומית, כשהיא מזהה שיש בישוב שלה X ילדים מגיל לידה עד 3 שצריכים מסגרת, הרשות חייבת לבנות את המעון.

תמר אלמוג: ואז, כשהילד מגיע למעון, המדינה מסבסדת את כולם פלאט בחלק יחסי מהתעריף, ורק בחלק הנוסף מתבצע המנגנון של בחינת הזכאות לפי המצב הכלכלי.

תמר אלמוג: זה אנגליה.

רחל אגמון: גם פה יש סבסוד, לחד הוריות.

ציפי חוטובלי: תזכרו שהשאיפה של כולנו היא חינוך חינם בגילאים האלה - שהמעונות כולם יהיו חינם.

ציפי חוטובלי: הוועדה הזאת החליטה על ההסכם הזה כדי להתוות את הכיוון הזה.

נסים זאב: מה היתה המדיניות קודם ההחלטה שהממשלה היום בעצם משתתפת, התמ"ת?

נסים זאב: היו רשויות שבנו 100 אחוז על חשבונן?

תמר אלמוג: היסטורית, קרו כמה מהלכים.

תמר אלמוג: בזמנו היו מהלכים שרשויות הקצו שטח, וארגוני הנשים בעיקר גייסו תרומות, ומהתרומות נבנו מעונות.

תמר אלמוג: מ-96' ואילך על פי החלטת בניית מוסדות ציבור נבנו במימון ממשלתי מלא כ-200 מעונות יום בכל שונה חדשה שנבנו בה 1,600 יחידות דיור.

תמר אלמוג: יש לנו 200 מעונות בשנים האחרונות שנתנו תנופה אדירה.

תמר אלמוג: מה רשויות אחרות עושות – אלה שקיבלו תמיכה מאתנו, עד לפני 2008 התמיכה של המשרד היתה מצומצמת, אבל לאורך כל השנים היתה תמיכה.

תמר אלמוג: המשרד נתן 100 אלף שקל לכיתה לרשות שהיתה מוכנה לגייס את התקציבים האחרים, שהעלות בפועל היתה לפחות אז 400 אלף שקל לכיתה.

תמר אלמוג: כלומר רבע היא קיבלה מהמשרד ושלושת-רבעי היא השיגה ממקומות שונים.

נסים זאב: יש פה מהפכה מוחלטת מבחינת המדיניות של הממשלה ביחס ההיסטורי.

נסים זאב: אני זוכר שלא היה מצב, שבכלל לא היו בונים מעונות, רק אותם ארגונים, אותן עמותות פרטיות שבנו, והרשויות המקומיות עשו להם טובה שהקצו להם שטח לבנייה, אם בכלל.

תמר אלמוג: יש גם כמה רשויות שהלכו למהלך נוסף של שיטת ה-BOT – הרשות המקומית מקצה שטח ליזם פרטי, הוא מביא את כל הכסף מהמימון העצמי שלו, בונה את המבנה, והרשות נותנת לו בהסכם את השימוש במבנה לתקופה של 15 או 20 שנים, ואז פועל שם מעון יום.

תמר אלמוג: יש במזכרת בתיה, יש במודיעין, יש בראשון לציון.

ציפי חוטובלי: אני עוצרת רגע את הנושא הזה, כי אנחנו צריכים עוד לדון בנושא הצהרונים.

ציפי חוטובלי: אני רק נותנת תזכורת: הצהרונים היו חלק מאוד מרכזי בהסכם שהושג עם האוצר מטעמים של פרקטיקה, כלומר הפרקטיקה היא היום שרוב הנשים עובדות בשעות עבודה שמצריכות שימוש בצהרון, וצהרון מצריך פחות השקעה מבחינת בינוי, ואפשר לקבל את הרווח של ההסכם באופן מיידי בלי להמתין לכל התהליכים.

ציפי חוטובלי: אז היינו שמחים לשמוע איפה הדברים עומדים מבחינת הקריטריונים והמדרג בנושא של הרחבת הזכאות לצהרונים.

תמר אלמוג: כרגע בשנת הלימודים הנוכחית סיימנו בשנת הלימודים תשס"ט עם 11 אלף ילדים בקירוב ששהו בצהרונים שהוכרו על ידי המשרד, ועל פי ההערכות, מספרם של הילדים יגיע ל-15 עד 18 אלף בשנת הלימודים הנוכחית.

תמר אלמוג: כיום אני לא יכולה לומר לכם נתונים מדויקים, כיוון שהתהליך של ההכרה השנה, בגלל שהחלטת הממשלה עברה מאוחר, ושינינו את הנוהל מספר פעמים בגלל צרכים מסוימים, אז רק לאחרונה סיימנו את ההכרה, ועכשיו חלק גדול מהילדים נמצאים בתהליך של קליטה במערכת הממוחשבת כדי לקבוע להם את רמת הסבסוד, ולזה שאלה אותי אורלי אתמול, ואני ציינתי שמאחר שהמשרד פרסם הכול באיחור, הוא גם לוקח על כך אחריות, ולכן כל דרגה שתיקבע לילד בצהרון, התחולה שלה תהיה מהיום שבפועל מופיע בגיליון ההרשמה שלו לצהרון.

תמר אלמוג: אנחנו ניתן את זה רטרואקטיבית.

תמר אלמוג: לגבי שנת הלימודים הבאה, לקראת מרס-אפריל נשב על הקריטריונים לשנה הבאה, נפרסם אותם, ונרחיב אותם בהתאם לאמור בהחלטת הממשלה בסעיף 1.

תמר אלמוג: אנחנו הולכים להרחיב את הפריסה.

תמר אלמוג: היום הישובים שזכאים לסבסוד הם אשכולות 1 עד 4, ובשנת הלימודים הבאה נרחיב את הפריסה לילדים בגילאי 3 עד 5 בישובים נוספים – כמובן, הכול במגבלות התקציב.

ציפי חוטובלי: ותרחיבו גם את אשכולות הזכאות?

תמר אלמוג: ודאי.

תמר אלמוג: אנחנו צריכים לעשות חשיבה, איך נעשה.

תמר אלמוג: היא שאלה אותי, ברגע שאת מוגבלת, את צריכה לעשות איזשהו מנגנון של כל הקודם זוכה או משהו כזה.

תמר אלמוג: אז יש איזשהו מדרג.

תמר אלמוג: נניח, ניתן את האפשרות קודם כל לאלה הקיימים 1 עד 4, אחר כך מרחיבים ל-5 עד 6, כי אנחנו לא יכולים לנבא מראש כמה גופים יפנו אליי מכל ישוב וכמה ילדים יהיו תחת אחריותם, וכמה מכל סך הילדים בסופו של יום יהיו זכאים לרמת סבסוד זו או אחרת.

תמר אלמוג: למשל, אם יש לי 18 אלף ילדים, אני כרגע לא יכולה לספר איזה אחוז מתוכם יקבל סבסוד גבוה, סבסוד בינוני, סבסוד נמוך או בכלל לא יקבלו סבסוד.

תמר אלמוג: זה תלוי מצבם הכלכלי, תלוי האישורים שהם מציגים, המון דברים.

תמר אלמוג: לכן אנחנו מתקדמים תוך כדי תנועה.

אורלי אלמגור-לוטן: שתי נקודות לחדד; בעניין של ההכרה בצהרונים, ברור שזו שנה ראשונה וזה תחילת תהליך, רק צריך להבין את הבעייתיות שבזה, שכהורה אתה לא יכול לדעת מראש כשאתה נרשם לצהרון, אם הצהרון שאתה נכנס אליו יהיה צהרון מוכר או לא, בתחילת השנה.

אורלי אלמגור-לוטן: כי היום אנחנו בינואר, ורק עכשיו צהרונים יודעים אם הם מקבלים הכרה או לא, אז הורה שמגיע לרשום את הילד שלו באוגוסט או מתי שזה לא יהיה לצהרון, לא יכול לדעת את זה מראש, ולהורים שיהיו זכאים לסבסוד מבחינת הקריטריונים יש עם זה איזו בעיה, ושנה הבאה, היות שכרגע עוד לא הוחלט איך יהיה המדרג, מה שתמר אמרה, כלומר צריכים להחליט איך, האם קודם אשכולות 1 עד 5, האם ה יהיה הדרגתי – זה רק ידחה את זה עוד יותר, כלומר יכול להיות שבפועל בשנה הבאה רק בסוף השנה הורה יוכל לדעת אם הוא נמצא בצהרון שקיבל הכרה או לא.

אורלי אלמגור-לוטן: אז יכול להיות שגם כאן

אורלי אלמגור-לוטן: מבחינת לוחות זמנים גם אפשר לחשוב על דרך לקצר את זה, וגם מבחינת המדרג, אם אפשר יהיה לראות מראש איך תעשו את המדרג הזה.

אורלי אלמגור-לוטן: מה שאמרת, שיש מחשבה לפי אשכולות- -

ציפי חוטובלי: אני מסכימה, ואני רוצה להוסיף שאנחנו רוצים לקבל, כשנקיים את הישיבה הבאה שלנו, בה תציגו את הקריטריונים, אנחנו רוצים לקבל גם את פריסת המדרג בנושא צהרונים.

ציפי חוטובלי: עו"ד גלי עציון, בבקשה.

גלי עציון: יש פה שתי בשורות – אחת זה נושא פתיחת אפשרות לקבלת תמיכות ליזמים.

גלי עציון: אני חושבת שזה מאוד חשוב, ואפילו היה צריך לקבוע את זה בעדיפות ראשונה.

גלי עציון: הרבה פעמים, ויש דוגמאות של נעמ"ת שהגיעו כספים לרשויות שבעצם משמשות רק צינור, והכספים לא עברו.

גלי עציון: אני חושבת שצריך אולי אפילו לקבוע באחוז מסוים שילך ישירות ליזמים.

גלי עציון: ברגע שהוקצאה קרקע על ידי הרשות, שיאפשרו ליזמים - זה יקצר את העניינים, וישפר את הסיכוי שהדברים האלה יקרו.

גלי עציון: זה דבר בהחלט טוב.

גלי עציון: כנ"ל לגבי האפשרות לקבל תמיכות לשיפוץ ולהגדלת מעון קיים.

גלי עציון: אני משלבת פה עם עוד כל מיני דברים שלא בהכרח שייכים לרשות הזאת, כולל כל מיני כוונות של משרד התמ"ת לשנות בסדרי פיקוח ופרוגרמה, שבעצם משנים את המבנה של איך שצריך להיראות מעון, שליזם אין מאיפה לקחת את זה.

גלי עציון: ואם מדברים על הרחבת הבסיס של מספר הילדים, זה חשוב מאוד.

גלי עציון: הדברים הפחות טובים - ראשית, וסליחה שאני חוזרת אחורה, אבל עדיין אותם 200 מיליון שהגיעו למשרד לצורך תוספת, לא הבנו עד היום לאן הם הלכו.

גלי עציון: למיטב הבנתי, 20 מיליון בלבד הגיעו לסבסוד ההורים.

ציפי חוטובלי: מאיפה הנתון הזה?

ציפי חוטובלי: זה לא מה שהיה בהסכם.

גלי עציון: זה ההסכם הקואליציוני עם מפלגת העבודה.

גלי עציון: מתוך ה-200 אלף האלה רק 20 הגיעו לסבסוד ההורים, שזאת היתה מטרתנו המקורית, להגדיל את הסבסוד להורים, בטח ההורים בשדרה המרכזית, לא רק אוכלוסיות מתקשות, אלא גם הורים שעובדים ומתפרנסים.

גלי עציון: גם אלה לא קיבלו.

גלי עציון: דבר נוסף, לפי מה ששמענו פה מלוחות הזמנים, נראה לנו שחלק לא מבוטל מהסכומים שמיועדים ללכת לבינוי לא יעברו ולא ייעשה בהם שימוש בשנת הלימודים הבאה.

גלי עציון: במקביל, נעשו דברים שמצמצמים את מספר הילדים, כמו למשל, נקבע - עד לאחרונה גיל קובע לאפשרות לקבל סבסוד במעון היה שלוש שנים וארבעה חודשים.

גלי עציון: עכשיו הורידו את הגיל לשנתיים ותשעה חודשים – זה אומר שזה מצמצם את מספר הילדים או האמהות שזכאים לסבסוד.

גלי עציון: מנגד בנושא הצהרונים, כי המעונות, למשל, ביקשו, לפחות לגבי הילדים האלה – יש ישובים שבהן יש כן ביקוש.

גלי עציון: גנים עירוניים לא נותנים מספיק מקומות.

גלי עציון: ההורים לא יכולים לשלוח את הילדים לגנים העירוניים ולקבל סבסוד בצהרון.

גלי עציון: אני מדברת על גילאי ה-3, שיכולים במקביל ללכת לטרום-טרום חובה ולמעונות, הם נופלים בין הכיסאות, כי היום הם לא יקבלו סבסוד במעונות.

גלי עציון: בהרבה מקרים אין להם מקומות בגנים.

גלי עציון: המעונות ביקשו להכיר בהם כצהרון לגבי החלק הזה.

גלי עציון: מתחילים להעביר אותם את כל מסלול היסורים החדש של ההכרה, שיש פה אבסורדיות מסוימת, כי מעונות שכבר עובדים תחת סמל מעון ופועלים תחת משרד התמ"ת, אבסורד שיצטרכו להתחיל לרוץ ולקבל.

גלי עציון: זה צריך להיות הכרה אוטומטית – מי שיש לו סמל מעון והילדים נפלו בין הכיסאות פה, ולפחות בנעמ"ת אנחנו מדברים על מאות אמהות חד הוריות שנופלות בין הכיסאות רק על הדבר הזה.

גלי עציון: יש 75 מיליון שקלים שהובטחו לשנת הלימודים הקרובה להגדלת מספר הילדים - לא יקרה.

גלי עציון: הכסף הזה לא ילך לשום מקום, הוא עוד יצומצם, כי מכיוון שהבינוי לא יגיע, לא יהיו מקומות פיזיים למעונות, הפרוגרמה של משרד התמ"ת הולכת לכיוון של צמצום ילדים פר מעון, והתשובה לזה היא במתן כספים לשיפוץ, אבל בין לבין התוצאה תהיה שבמעון יהיו פחות מקומות לילדים, מצד אחד.

גלי עציון: ההליכים והקריטריונים עוד לא התחילו, ומספר הילדים קטן ולא גדל.

גלי עציון: אז דבר ראשון זה להכיר גם במעונות לגבי כל הילדים שלא נכנסים לסבסוד דרך מעון, להכיר בהם כצהרונים.

גלי עציון: דבר שני, לזרז תהליכים, אחרת שנת הלימודים הבאה מבחינת בינוי היא אבודה.

גלי עציון: ודבר נוסף לגבי הצהרונים – אני באופן אישי מוצאת טעם לפגם בעובדה שמעונות שפועלים תחת סמל מעון מפוקחים במחיר.

גלי עציון: לעומת זאת, לגבי צהרונים אין שום פיקוח בנושא המחיר.

גלי עציון: זו בעיה.

גלי עציון: כל צהרון באשר הוא, לא משנה מה המחיר, ושולחים את הילדים, כעיקרון יכול להיכנס למסלול הזה.

גלי עציון: אז או שיפתחו את זה לכל הילדים ויאפשרו גם למעונות להעלות מחירים, או שיגבילו את מחירי הצהרונים.

ציפי חוטובלי: תודה.

ציפי חוטובלי: עו"ד סימה קרמר, בבקשה.

סימה קרמר: אני רוצה להפנות שאלה למשרד התמ"ת בעניין הפרסום בנוגע למבחני הצמיחה.

סימה קרמר: אני מסכימה עם הביקורת של הוועדה בנוגע לבעיה של הביקוש.

סימה קרמר: הכול תלוי בביקוש, אבל בניגוד לוועדה, אני לא חושבת שהפתרון נמצא בשינוי קריטריונים.

סימה קרמר: הקריטריונים הם נכונים ושוויוניים, וצריך להקים מסגרת שבאמצעותה אנשים יכולים לפנות וליזום.

סימה קרמר: אבל הפתרון, לדעתי, צריך להיות בפרסום – צריך להגיע לאנשים ואולי אפילו לקבוצות של משפחות.

סימה קרמר: כאם טרייה אני יכולה לומר שאין מידע.

סימה קרמר: כשאתם אומרים "יזמים", מי היזמים האלה?

סימה קרמר: אולי קבוצות של הורים אפילו בשכונות מסוימות, באזורים מסוימים.

סימה קרמר: אבל איך אתם תגיעו לאנשים דווקא לאזורים שבהם ברמה סוציואקונומית נמוכה, להם יש הכי פחות מידע – איך הם יידעו על ההזדמנויות החדשות האלה, שבאמת מבורכות?

סיגל מרד אברגיל: פרסום בהקשר של מבחני תמיכה מתבצע בהתאם להוראות ספציפיות שקבע החשב הכללי – איפה מפרסמים וכמה מפרסמים.

סיגל מרד אברגיל: לפחות בכוונת המשרד, ודאי ביחס למבחני תמיכה שמיועדים לרשויות מקומיות או לארגונים, ליידע אותם: פרסמנו, תראו אותם.

סיגל מרד אברגיל: אבל להגיד לך שאני הולכת לצאת בקמפיין להורים – אני לא אומרת דבר כזה.

סיגל מרד אברגיל: סימה קרמר: אבל אם את תיצמדי לפרסום כלפי הרשויות המקומיות, ותבני על זה שאותן רשויות מקומיות, שהן ייצאו בקמפיין פרסום- -

סיגל מרד אברגיל: הוראות התכ"מ מחייבות אותי לפרסם את זה בשני עיתונים גדולים וכו'.

סיגל מרד אברגיל: הפרסום הוא גם בערבית וגם בעברית.

סיגל מרד אברגיל: מה שאני מחויבת לעשות, אני אעשה.

סיגל מרד אברגיל: מה שאני גם יודעת לעשות ככלי זמין לי - הפנייה למרכז השלטון המקומי ולא רק פרסום על מודעה ודאי תיעשה.

סיגל מרד אברגיל: גם כלפי הארגונים עצמם, הם נמצאים אתי ברשימת תפוצה, אבל להורה הבודד – אני לא יכולה להבטיח.

סימה קרמר: לא ההורה הבודד, אבל אני חושבת שדווקא ברשויות המקומיות, שבהן יש חולשה ניכרת- -

סיגל מרד אברגיל: מה את מציעה?

סימה קרמר: אולי לשלוח את הנשים שלכם לשטח.

חנין זועבי: אולי לארגן יום עיון בנושא התוכנית החדשה שלכם לרשויות המקומיות.

סיגל מרד אברגיל: השר, למיטב ידיעתי, והמנכ"ל כבר קיימו כנס לרשויות מקומיות במגזר הערבי ועדכנו אותם שהמשרד הולך לצאת בצעד הזה.

תמר אלמוג: בחודש שעבר התקיים יום עיון בצפון, שאליו זומנו כל ראשי הרשויות מחיפה צפונה.

תמר אלמוג: שם המשרד, מנהלי האגפים הבכירים הציגו את כלי הסיוע של המשרד.

תמר אלמוג: אני הצגתי בנושא הזה את הנושא של הבינוי, שיפוצים וזה ואת הקריטריונים של התמיכה.

תמר אלמוג: בשבוע שעבר במרכז השלטון המקומי השר זימן את ראשי הערים של הוועדות הממונות, כי יש להם בעיות אחרות, ושם הגיע כל הצוות הבכיר של המשרד, ובהנחיית השר הצגנו בפניהם הכול.

תמר אלמוג: יושבת כאן רות מהמרכז השלטון המקומי.

תמר אלמוג: אנחנו בקשרי עבודה הדוקים.

תמר אלמוג: כל דבר שאנחנו רוצים שיגיע דרך הרשויות המקומיות, אנחנו משתמשים בצינור הזה של מרכז השלטון המקומי, שמהווה גשר לכל המידע לרשויות.

ציפי חוטובלי: תודה.

ציפי חוטובלי: עו"ד רות דיין, בבקשה.

רות דיין מדר: רציתי לשאול מה יהיה עם רשויות שהן חדלות פירעון, שיש נושים על הכספים שלהן, והן לא יכולות לקבל כספים, כי ברגע שמקבלות את הכסף, לקחו להן.

סיגל מרד אברגיל: באותן רשויות כנראה שמי שייתן את המענה זה באמצעות מבחן התמיכה שמיועד ליזמים ולא הרשות המקומית, כי במסגרת המבחנים נבחנת איתנותה הכלכלית של הרשות המקומית.

סיגל מרד אברגיל: אלה ההנחיות שאני כמשרד חייבת לפעול לפיהן, לפי הנחיות של חשב כללי.

רות דיין מדר: ואם יזמים לא ירימו את הכפפה?

תמר אלמוג: אז נפתח משפחתונים.

תמר אלמוג: זה מענה מצוין.

ציפי חוטובלי: אנחנו צריכים לסיים.

ציפי חוטובלי: יש עוד מישהו שרוצה לשאול?

ציפי חוטובלי: אז בבקשה.

תמר אלמוג: לגבי ההערות של עו"ד גלי עציון, קודם כל, לדברי הפתיחה שלה, מההיכרות שלי לאורך השנים במשרד, באמת יש פה שינוי מגמה רציני שנותן מענה לכל ההיבטים.

תמר אלמוג: לא זו בלבד שצריך להרחיב את המערכת למעונות היום, אלא יש גם הכוונה המוצהרת שמערכת מעונות היום חייבת לעבור שדרוג ושיפור כדי שהיא תוכל לספק לילדים שמגיעים לשם טיפול איכותי שמבטיח התפתחות תקינה ושלומם ובריאותם של הילדים, וזה אני מספרת על דוח ועדת רוזנטל.

תמר אלמוג: גם שם אנחנו נעשה את כל המאמץ ועושים את המאמץ.

תמר אלמוג: חלק ממבחני התמיכה של שיפוצים, למשל, וחידוש ציוד במעונות קיימים בא בדיוק מאותה מטרה – לסייע לגופים לשפר את המעונות ולהעמיד אותם בסטנדרטים שקבעה ועדת רוזנטל במסגרת הפרוגרמה.

תמר אלמוג: באותו הקשר, לאחת השאלות שגלי ציינה על צמצום מספר הילדים, ידוע לכל שמספר ילדים בשטח מסוים, בגודל הכיתה המסוים ומספר המטפלים זה סטנדרט שהיה קבוע מזה שנים.

תמר אלמוג: הוא לא תואם לסטנדרטים הבין לאומיים שנהוגים במדינות מפותחות, ואנחנו שואפים לשפר אותו מיום ליום.

תמר אלמוג: מה שביקשתי ואני דורשת באמצעות מפקחי המשרד זה כן לאכוף את הסוגייה שמספר הילדים בכל כיתה לא יעלה על המספר שנקבע.

תמר אלמוג: אנחנו לא אומרים עכשיו שיצמצמו את מספר הילדים ל-8 תינוקות במקום 12, אבל גם לא יגיעו ל-20 ול-25 תינוקות, שזה נוגד את כל הכללים שאמרתי לפני כן, שיכולים להבטיח איכות טיפול ושלומם ובטיחותם של הילדים.

אורלי אלמגור-לוטן: את אומרת שמבחני התמיכה נועדו לענות גם לעניין השיפוץ.

אורלי אלמגור-לוטן: המימון של השיפוץ כדי לענות לקריטריונים החדשים שנקבעו הולך מתוך התקציב שהוקצה לבניית מעונות יום חדשים או מתקציב אחר?

אורלי אלמגור-לוטן: כי ה-60 מיליון הוקצו לבנייה של מעונות חדשים והסבת מבנים קיימים למעונות יום.

אורלי אלמגור-לוטן: השאלה אם זה אותו כסף.

תמר אלמוג: לא.

תמר אלמוג: יש תקציב כולל של 88 מיליון ₪ שחולק באופן כלשהו, שנותן מענה לבינוי, מענה לשיפוצים, מענה לשכירות.

אורלי אלמגור-לוטן: 60 מיליון היו אמורים ללכת מתוקף ההסכמים – 30 בשנה אחת ועוד 30 בהרשאה להתחייב על חשבון תקציב השנה שאחרי לעניין בינוי מעונות יום חדשים, הרחבה והסבה למעונות יום.

אורלי אלמגור-לוטן: השיפוץ לא בא לענות למטרה הזאת, הוא בא לענות למטרה אחרת.

אורלי אלמגור-לוטן: האם הכסף של השיפוץ יורד מה-60 מיליון- -

תמר אלמוג: תקציב התמיכות הכולל הוא 88 מיליון.

תמר אלמוג: לכן ה-60 לבינוי קיימים.

תמר אלמוג: לגבי הגיל של הילדים, אנחנו בשנים האחרונות עשינו כל מיני רפורמות ורביזיות לאור כל מיני שינויים שקרו במערכת מעונות יום.

תמר אלמוג: למשל, לפני כמה שנים כבר נקבעה בצורה ברורה החלוקה של הסמכויות והאחריות שבין משרד התמ"ת למשרד החינוך.

תמר אלמוג: החלוקה אומרת שמשרד התמ"ת אחראי על ילדים עד גיל 3, ומשרד אחראי על ילדים מגיל 3 ומעלה.

תמר אלמוג: לכן אנחנו ביצענו את השינויים האלה ביחס לגיל שניתן לקלוט וגם לסבסד במעון יום.

תמר אלמוג: ה-2.9 חודשים נובע מההתאמה עם משרד החינוך לגילאי הרישום שהם פותחים את ההרשמה בגנים- -

גלי עציון: בשני המקרים האלה זה גורם לילדים שנופלים בין הכיסאות, וצריך לתת להם מענה.

תמר אלמוג: אני עונה לך.

תמר אלמוג: אנחנו ביצענו את השינוי הזה במקביל למהלך השני שקידמנו, של סבסוד ילדים בצהרונים, אז ילד יכול להיות בגיל שנתיים ועשרה חודשים, למשל, שהוא שוהה במעון יום, אם יש לו מקום, כי אנחנו נותנים קדימות לילדים הצעירים יותר, ואם יש לו מקום וזכאותו יכולה להיבחן לגבי הסבסוד בצהרון, ולכן אנחנו מאפשרים למעונות יום לקבל גם הכרה כצהרון.

תמר אלמוג: מה שגלי סיפרה לגבי התנאים ונוהל הכרה בצהרון, שהם מתקשים לעמוד בו, בסוגייה הזאת לא קיבלנו הערות שלהם לפני שפרסמנו.

תמר אלמוג: עכשיו כשאנחנו שומעים, יכול להיות שנבדוק את זה ונבחן את זה מחדש לקראת הפרסום הבא.

תמר אלמוג: על הפיקוח על מחירי צהרונים, אני חושבת שמשרד התמ"ת מפקח על המחירים במעונות, ויש עם זה לא מעט בעיות.

תמר אלמוג: לכן נושא הצהרונים לא צריך להיכנס לאותה פינה שאנחנו נמצאים עם נושא מעונות.

תמר אלמוג: אני לא רואה כמשרד איזו בעיה קיימת שם.

תמר אלמוג: כל צהרון רשאי לגבות כמה שהוא רוצה.

תמר אלמוג: מה שחשוב, שאנחנו מגבילים את רף התמיכה, ואז כל הורה רשאי לבדוק, לאיזה צהרון רצוי והוא מעוניין לרשום את ילדו.

ציפי חוטובלי: בגלל שזמננו קצר, אנחנו נשאיר את זה לישיבת המשך.

ציפי חוטובלי: לאור העובדה שאנחנו רואים שזה לא מתקדם כל כך, נקבע ישיבת המשך לעוד חודש.

ציפי חוטובלי: נציג משרד המשפטים, כמה זמן אתה מעריך שאחרי שהתמ"ת יאשר את הקריטריונים?

יעקב פרידברג: אני חושב שחודש.

יעקב פרידברג: אבל אני לא מתעסק בתמיכות, זה נציג אחר של משרד המשפטים, שלא הגיע לכאן היום מפני שהתמיכות לא אושרו ולא הוגשו אלינו כלל לאישור.

יעקב פרידברג: למעשה, אני מעדיף לא להתחייב בשמו.

יעקב פרידברג: אני מוכן לשאול אותו, ולחזור לוועדה.

ציפי חוטובלי: בסדר.

ציפי חוטובלי: נסגור את הישיבה בגלל זמן מליאה.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שנהיה יותר חכמים אחרי שתחול התקדמות.

ציפי חוטובלי: התקווה שלנו היא שאתם כן תצליחו לעמוד במטרה שלנו שכבר בשנה הבאה יוכלו ליהנות יותר אמהות גם מצהרונים וגם ממעונות.

ציפי חוטובלי: תודה רבה, הישיבה נעולה.