הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 30, 2009-12-30 00:00

ציפי חוטובלי: למה הן משתלבות פחות מנשים יהודיות?

אורלי אלמגור-לוטן: כי עדיין זה לא פותר את כל הבעיות של נשים ערביות בהשתלבות בעבודה.

אורלי אלמגור-לוטן: שאלו פה קודם על המקצועות העיקריים של ההכשרה המקצועית.

אורלי אלמגור-לוטן: האחוז של הנשים שפונות למחשבים הוא מאוד קטן – אחוז אחד מהנשים שעברו הכשרה בשנת 2009 עברו קורסים במחשבים.

אורלי אלמגור-לוטן: מנהל, מטפלות וטיפוח החן הם שלוש המקצועות העיקריים.

ציפי חוטובלי: יש הבדל בין נשים שגרות בערים ויש להן מקומות עבודה זמינים בערים, לבין נשים בפריפריה.

אורלי אלמגור-לוטן: אנחנו לא נכנסנו כאן לנושא של תעסוקה, אלא יותר לנושא של אלימות.

אורלי אלמגור-לוטן: בכל מקרה, ההבדלים הם בעיקר בין ערים מעורבות לערים ערביות.

אורלי אלמגור-לוטן: אני מניחה, שזה יעלה בישיבות הבאות.

אורלי אלמגור-לוטן: הזכירו כאן, שיש כאן בעיה מבנית של שוק העבודה בארץ – מדובר בשוק עבודה סקטוריאלי.

אורלי אלמגור-לוטן: יש שוק עבודה יהודי ויש שוק עבודה ערבי.

אורלי אלמגור-לוטן: משרד התמ"ת בדק נתונים של בוגרות הכשרה מקצועית, שסיימו הכשרה מקצועית בשנת 1999, בשנת 2004 ובשנת 2009.

אורלי אלמגור-לוטן: מבין הבוגרות במגזר הערבי 50% מועסקות לעומת 19% מכלל הנשים במגזר הערבי.

שרי כהן: זה מאוד דומה לנתונים במגזר היהודי.

אורלי אלמגור-לוטן: לא נכון.

אורלי אלמגור-לוטן: 21% מועסקות במקצוע הנלמד ו-29% מועסקות במקצוע לא נלמד.

אורלי אלמגור-לוטן: במגזר היהודי מדובר ב-78% מועסקות מבין כל אלה שסיימו הכשרה מקצועית: 28% במקצוע הנלמד ו-50% במקצוע שאינו נלמד.

אורלי אלמגור-לוטן: ההתפלגות היא דומה.

אורלי אלמגור-לוטן: 30% לא נמצאות בכוח העבודה, לא מחפשות עבודה.

אורלי אלמגור-לוטן: יש קבוצה נוספת, קבוצה של מובטלות – אלה שסיימו הכשרה מקצועית, רוצות לעבוד ולא מוצאות עבודה.

אורלי אלמגור-לוטן: בקרב כלל הבוגרות זה 6.5% ובקרב בוגרות מהמגזר הערבי זה 17.5%.

שרי כהן: מה שעולה מזה, הוא שהכשרה מקצועית הוא גורם ממניף מאוד את כל הנושא של השתלבות נשים בשוק העבודה.

שרי כהן: אחר כך נשארות הבעיות של מבנה שוק העבודה וכו'.

שרי כהן: בהקשר לדיון של היום – מאוד חשוב החיבור בין העצמאות הכלכלית לבין חשיפה לאלימות של נשים.

שרי כהן: צריך לחלק את זה לשני קצוות: האחד זה נשים חסרות השכלה.

שרי כהן: היו לנו תוכניות מאוד יפות של השלמת השכלה, והאוצר גדע אותן בהינף גרזן.

שרי כהן: אני חושבת, שבכלל פרקו היום את כל האגף של השכלת מבוגרים במשרד החינוך.

שרי כהן: זה היה כלי מאוד משמעותי.

שרי כהן: אני חושבת, שגם ספרות זה מקצוע ממנו מתפרנסים מאוד יפה.

שרי כהן: עובדים בזה יותר מאשר במחשבים.

מוחמד ברכה: עוד מעט יהיו לנו ספריות יותר מאשר עורכי דין.

שרי כהן: גם לא נורא.

שרי כהן: הם יתפרנסו יותר טוב.

שרי כהן: השלמת השכלה היא קריטית כדי להיכנס לקורסים, שהם דורשים רמת השכלה מסוימת.

שרי כהן: בצד השני של הרצף יש את הנושא של הסבת אקדמאיות, שזה גם כן היה במנדט של האגף שלי.

שרי כהן: בשנים האחרונות קיצצו לנו ללא רחמים, וצריך לתת על זה את הדעת.

שרי כהן: גם אנשים וגם המדינה השקיעו הרבה בהשכלה אקדמאית של התלמידים, וזה הולך לאיבוד.

שרי כהן: צריך לדרוש מהאוצר לעשות גם עם התחום הזה משהו.

שרי כהן: חבל לבזבז את הכוח הזה.

שרי כהן: אפשר בהסבה לא ארוכה להכניס אותן לתחומים מאוד טובים.

מוחמד ברכה: גברתי, בשבילנו את הממשלה.

מוחמד ברכה: פה זה הכנסת.

שרי כהן: אני לא נציגת האוצר.

שרי כהן: אני נציגת התמ"ת.

מוחמד ברכה: את הממשלה.

מוחמד ברכה: אל תסיתי אותנו נגד האוצר.

שרי כהן: למה לא? אני חושבת, שזה חשוב ללבות את האש הזאת.

שרי כהן: זאת לא הסתה.

שרי כהן: זה מאוד קונקרטי.

שרי כהן: מדובר באקדמאים מצד אחד של הרצף, וחסרי השכלה מן הצד השני של הרצף.

שרי כהן: בכל הנושא של נשים חובות אלימות, אפשר לעשות דברים.

שרי כהן: עשינו כמה ניסיונות, ומצאנו שהן כל כך עסוקות בהישרדות ובחזרה לדרך הנכונה.

עאידה תומא-סולימאן: הן גם נדרשו להגיע לקורסי ההכשרה שלכם, שהם בכפרים אחרים, לחשוף את עצמן, להיות ניידות בתוך תחבורה ציבורית, כאשר הן נמצאות בסכנה.

שרי כהן: את הרי לא רוצה שנביא את הקורס למקלט.

מאירה בסוק: לפי החוק, הן צריכות לקבל הבטחת הכנסה בתקופה שהן במקלט.

מאירה בסוק: הן לא צריכות לעבוד באותה תקופה.

עאידה תומא-סולימאן: אנחנו מדברות, איך להכין אותן כאשר הן יוצאות.

מוחמד ברכה: האם יש מישהו ממשרד הרווחה?

מוחמד ברכה: מ"מ היו"ר חנין זועמי הוזמנו ולא באו.

מוחמד ברכה: ענייני הרווחה זה לא בתחום משרד הרווחה.

אורלי אלמגור-לוטן: יש את העניין של השפה, שהוא רלוונטי גם לקורסים להכשרה מקצועית וגם בכלל לתעסוקה.

אורלי אלמגור-לוטן: מחקר שנערך במכון ברוקדיל הראה, כי 50% שלא משתתפות בכוח העבודה לא יודעות לדבר עברית.

אורלי אלמגור-לוטן: זה חסם חשוב מאוד להשתתפות בכוח העבודה, בעיקר כאשר מדברים על כלכלה סקטוריאלית.

אורלי אלמגור-לוטן: כלומר, אי אפשר להתבסס רק על מקומות עבודה בתוך היישובים הערביים.

אורלי אלמגור-לוטן: גם כאשר מדברים על קורסים של הכשרה מקצועית בתמ"ת, רובם מתקיימים בעברית ואין מספיק מקום במכינות, המכינות את הנשים מבחינת השפה העברית ומבחינת שימוש במחשב.

אורלי אלמגור-לוטן: מ"מ היו"ר חנין זועמי זו בעיה כאשר אין מספיק מקומות עבודה בתוך היישובים שלהן.

אורלי אלמגור-לוטן: אם לוקחים את הנתון הזה ושואלים איך מתמודדים עם המצב, מוצאים ש-44% מהצעירות שאינן בכוח העבודה, שלא יודעות קרוא וכתוב בעברית.

אורלי אלמגור-לוטן: מ"מ היו"ר חנין זועמי זה נכון שככה אי אפשר להשתלב בכוח העבודה העברי, אבל השאיפה היא שגם ביישובים שלנו תהיה עבודה.

מאירה בסוק: האם עשיתם סקר בקרב האוכלוסייה הערבית, האם הם מעסיקים נשים ערביות או שגם להם יש חסמים והם מעסקים נשים יהודיות?

שרי כהן: זה מופיע במסמך, שיש חסמים למעסיקים להעסיק נשים ערביות.

מאירה בסוק: זאת בעיה.

מאירה בסוק: למה ערבים לא מעסיקים נשים ערביות?

מאירה בסוק: מ"מ היו"ר חנין זועמי מי אמר?

מאירה בסוק: אין נתונים כאלה.

מוחמד ברכה: למה שזה יהיה?

אורלי אלמגור-לוטן: אחד מהדברים שעלו, הוא שיש פחות נטייה להעסיק נשים ערביות מבוגרות, עם ילדים, בעלות מראה מסורתי, בעבודות מסוימות הקשורות לשירות.

אורלי אלמגור-לוטן: מ"מ היו"ר חנין זועמי גם זה באופן שולי בלבד.

אורלי אלמגור-לוטן: זו לא הבעיה המרכזית.

מוחמד ברכה: יכול להיות שמדובר במקרים ספוראדיים, אבל זה לא הכלל.

עאידה תומא-סולימאן: מי אמר שיש נטייה לעבוד בתוך הכפר?

אורלי אלמגור-לוטן: סקרים מראים את זה.

עאידה תומא-סולימאן: אם אני אעשה סקר בין נשים יהודיות וגברים יהודיים ואשאל אותם, האם אתם מעדיפים תעסוקה בתוך היישוב שלכם או מחוץ ליישוב, הם בטח יגידו שהם יעדיפו לעבוד בתוך היישוב או בתוך הכפר.

עאידה תומא-סולימאן: זה טבעי.

אורלי אלמגור-לוטן: אני לא נציגה של מכון ברוקדיל, אבל אני חושבת שאת מעבירה כאן ביקורת על מחקר שעשה גורם שהוא בלי אינטרס.

אורלי אלמגור-לוטן: מחקר של מכון ברוקדיל הראה, ש-30% מהנשים הערביות מעדיפות לעבוד בקרבת הבית ועוד 40% בתוך היישוב.

עאידה תומא-סולימאן: זה טבעי.

עאידה תומא-סולימאן: בקרב כל החברות וכל העמים מעדיפים לעבוד בתוך היישוב שלהם.

עאידה תומא-סולימאן: האם זו בעיה או נתון טבעי, שצריכים להתבסס עליו?

עאידה תומא-סולימאן: הגישה היא מוזרה, אם מתייחסים לנתון הזה כבעיה.

עאידה תומא-סולימאן: זה נתון שצריכים להתבסס עליו כנתון טבעי.

אורלי אלמגור-לוטן: אם את מנסה למצוא פתרון במסגרת שוק העבודה הנוכחי, את יכולה להגיד שאת פועלת לקידום המצב על ידי זה שאני אעודד פתיחת עסקים בתוך המגזר הערבי.

אורלי אלמגור-לוטן: זה נכון שזה לשנות את המבנה של שוק העבודה.

אורלי אלמגור-לוטן: הצד השני, הוא להגיד שבמצב הנוכחי הקיים בו יש שוק עבודה סקטוריאלי, הנתון הזה הוא נתון בעייתי.

אורלי אלמגור-לוטן: אם את מדברת על נשים שפחות מוכנות לצאת לעבוד מחוץ ליישוב, גם בגלל הנושא של תחבורה ציבורית – זה נושא משמעותי מאוד.

אורלי אלמגור-לוטן: משרד התחבורה אומר בעצמו שאין כיום תחבורה מספקת ביישובים הערביים, וזה פוגע בעיקר בנשים.

אורלי אלמגור-לוטן: אם מחפשים פתרון, עדיין אי אפשר להתעלם מהאחוזים האלה.

עאידה תומא-סולימאן: אני רוצה לומר, שנשים היו רוצות גם ללמוד לימודים אקדמאיים בתוך הכפרים שלהן, אבל מאחר וזה לא קיים אנחנו נוסעות לירושלים, תל אביב וחיפה.

עאידה תומא-סולימאן: לנסות להיצמד לעניין הזה, יש בו אמירה כאילו המחסום העיקרי בפני נשים ושילובן בתעסוקה זה העניין התרבותי.

עאידה תומא-סולימאן: זה לא נכון.

עאידה תומא-סולימאן: כאשר 40% מהאקדמאיות הערביות הן מובטלות, זה אומר שמדובר בנשים שעזבו את הבית וגרו לבד בערים אחרות, מבלי שהיתה להן בעיה תרבותית לעשות את זה.

עאידה תומא-סולימאן: כלומר, גם לא תהיה להן בעיה תרבותית לעבוד מחוץ לכפרים שלהן, גם אם הן מעדיפות לעבוד ביישובים שלהן.

עאידה תומא-סולימאן: אני הייתי שואלת, למה בשירות המדינה של מדינת ישראל יש רק 1.2% נשים ערביות מועסקות.

אורלי אלמגור-לוטן: זה לא 1.2%.

עאידה תומא-סולימאן: זה אולי 2%.

אורלי אלמגור-לוטן: זה מיעוט, שהוא בעלייה.

עאידה תומא-סולימאן: היום מכריזים על קורס מיוחד לקלדניות בבתי משפט, לנשים ערביות, בחולון.

עאידה תומא-סולימאן: אנחנו מסבירים שאין תחבורה ציבורית, ומתחננים שיקרבו את הקורס אל הנשים.

עאידה תומא-סולימאן: הקורס הרי מיועד לנשים ערביות.

מוחמד ברכה: למה לא לקיים אותו בחיפה?

עאידה תומא-סולימאן: לנשים חרדיות הקימו מפעלים מיוחדים, מותאמים לצרכים של נשים חרדיות.

עאידה תומא-סולימאן: אנחנו באות ואומרות שיש חסמים בנויים, שהם מערכתיים, כמו תחבורה ציבורית, כמו מסגרות לילדים, כמו מחסור באזורי תעשייה בכלל בכפרים הערביים.

עאידה תומא-סולימאן: במחקר שאנחנו קיימנו, 82% מהאוכלוסייה הערבית תומכים בתעסוקת נשים.

עאידה תומא-סולימאן: זה מחקר שהוא לא פחות מהימן ולא פחות מדעי ממחקר שערך מכון ברוקדיל.

עאידה תומא-סולימאן: מ"מ היו"ר חנין זועמי צריך לפעול במקביל – גם להרחיב את מקומות התעסוקה ביישובים הערביים, וגם לשלב את הנשים בכל מקומות העבודה הקיימים.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שהדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב.

ציפי חוטובלי: בגלל משהו פרטי, שצץ אצלי בדירה היום בבוקר, לא יכולתי להגיע בזמן לדיון.

ציפי חוטובלי: אני אקרא את הפרוטוקול, ונחליט מה לעשות בהמשך.

ציפי חוטובלי: מ"מ היו"ר חנין זועמי אני רוצה לסכם את הישיבה.

ציפי חוטובלי: ההמלצה הראשונה שהגיש חה"כ ברכה, להקים ועדה משותפת עד הוק עם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בנושא אלימות.

מאירה בסוק: גם בנושאי תעסוקה.

מאירה בסוק: מ"מ היו"ר חנין זועמי קודם כל נתמקד בנושא האלימות.

מאירה בסוק: אם אנחנו מרחיבים את היריעה של הנושאים, אנחנו מתבלבלים.

מאירה בסוק: בואו נתמקד בנושא האלימות, ונפעל לעומק.

מאירה בסוק: קריאה שנייה היא קריאה למשטרה.

מאירה בסוק: אנחנו מביעים דאגה על חוסר מעש וחוסר רצינות בטיפול במקרי האלימות כלפי נשים ערביות.

מאירה בסוק: אעידה דיווחה, כי מתוך 13 נשים שנרצחו בשנת 2009 9 הן נשים ערביות, כאשר כתבי האישום המוגשים כנגד רוצחים של נשים ערביות הוא יותר נמוך מאשר אחוז כתבי האישום הכללי.

מאירה בסוק: הוועדה קוראת שאין מקום לשום נימוקים או רגישות תרבותית.

מאירה בסוק: אנחנו כהנהגה של החברה הערבית מצהירים כי רצח זה רצח, וכי זכויות אדם הן זכויות אדם.

מאירה בסוק: אלה ערכים אוניברסאליים.

מאירה בסוק: להשתמש בנימוק של רגישות תרבותית זו מניפולציה לתרבות.

מאירה בסוק: ההמלצה השלישית היא טיפול מערכתי, גם במישור החינוכי בבתי הספר, גם במישור התעסוקה, גם במישור מקלטים ודירות מעבר שמנהל משרד העבודה והרווחה.

מאירה בסוק: ההמלצה היא לתת תקציב הולם לעניין הזה.

מאירה בסוק: יש מחסור של חוקרות ערביות, מחסור במקלטים ודירות מעבר.

מוחמד ברכה: אני חוזר לסעיף הראשון.

מוחמד ברכה: אם יו"ר הוועדה ויו"ר ועדת העבודה והרווחה יסכימו על הקמת תת ועדה עד הוק, כל הדברים האלה יוכלו להיכנס למסגרת הדיונים שם.

מוחמד ברכה: מ"מ היו"ר חנין זועמי תודה רבה, הישיבה נעולה.