הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 27, 2009-12-16 00:00

ציפי חוטובלי: שלום לכולם, אני שמחה להתחיל את הישיבה השניה שבה אנו עוסקים בהצעת החוק של חברת הכנסת דליה איציק ושלי להארכת חופשת הלידה.

ציפי חוטובלי: אני מודה לכל הח"כים שהגיעו, זה באמת דיון מאד חשוב, כי בעצם, במהלך הדיון הקודם, השאלה שהעלו משרדי הממשלה השונים היא –מה הוא המקום הראוי לתקן את הצעת החוק, האם מקום שמאריך את חופשת הלידה, שזה סעיף 6, כמו שהצענו, או במקום שבו כרגע מעוגנת החופשה ללא תשלום, מעוגן החל"ת.

ציפי חוטובלי: היתה, בעצם, מחלוקת.

ציפי חוטובלי: חשבתי שראוי לקיים על זה דיון רציני.

ציפי חוטובלי: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחברת הכנסת דליה איציק, כמציעת החוק.

ציפי חוטובלי: תאמרי בבקשה את דעתך בעניין הזה, וכמובן – אם יש לך דברים עקרוניים להוסיף, אני אשמח.

דליה איציק: בוקר טוב גברתי, בוקר טוב חברי הכנסת, בוקר טוב לאורחי הוועדה.

דליה איציק: יש המון הצעות חוק הרבה יותר טובות.

דליה איציק: צריך שתהיינה הצעות חוק הרבה יותר טובות.

דליה איציק: צריך שהחופשה תוארך עם שכר, זה מה שרצינו, מלכתחילה, חברת הכנסת חוטובלי ואני, אבל לא הסתייע בידינו.

דליה איציק: חשבנו שבמקום לעשות אלף צעדים, בבת אחת, נעשה 750 צעדים.

דליה איציק: מה המשמעות?

דליה איציק: – קודם כל, בתודעה, היום, חופשת הלידה היא כזו – היא חצי שנה.

דליה איציק: היום, כשאני באה להתקשר, אחרי לידה, כשסיימתי את 14 השבועות, בשבוע האחרון אני פשוט משקשקת.

דליה איציק: אני מתקשרת למעביד, אני "מתה" להאריך בעוד חודש- לפני כן אני מדברת על חודשיים, כי אני מאד רוצה להישאר עם הילד, וכשהמעביד על הקו זה מסתיים בזה שאני חוזרת מחר.

דליה איציק: בדרך כלל זה התהליך.

דליה איציק: לא נעים לי, והוא גם משדר למה לא נעים ו – "אין במקומך מישהי אחרת".

דליה איציק: לא כי הוא איש רע, כי זה ככה.

דליה איציק: כי הוא צריך, כי הוא רוצה, הוא רגיל – אלף סיבות.

דליה איציק: היום המצב הוא אחר לגמרי.

דליה איציק: היא לא צריכה אפילו להתקשר.

דליה איציק: היא לא צריכה להודיע.

דליה איציק: היא מודיעה אם היא חוזרת, רק אם היא חוזרת.

דליה איציק: זה הבדל ענק.

דליה איציק: וכל אחת שעמדה בחוויה הזו יודעת על מה מדובר.

דליה איציק: כמות הטלפונים שאנחנו קיבלנו מהצעת החוק הזו מעידה גם על השינוי התפיסתי שקורה פה בתפיסת חופשת הלידה.

דליה איציק: מהבחינה הזו, זו מהפכה של ממש.

דליה איציק: נכון, מאד רצינו שזה יהיה עם שכר, ונכון, היינו מוכנות אפילו להתפשר על חודש אחד בשכר.

דליה איציק: חברים יקרים, זה יבוא.

דליה איציק: לא תהיה לאף ממשלה ברירה.

דליה איציק: זה יבוא.

דליה איציק: ואנחנו, חברת הכנסת ציפי חוטובלי ואני החלטנו שבמקום להתנפל על משהו שהסיכוי שלו כרגע שהוא יעבור הוא קטן, ולהישאר עם תאוותנו המלאה בידינו, אמרנו – נעשה צעד משמעותי ושלא יהיו לכם אי הבנות: הרבה מאד עבודה הושקעה בדבר הזה.

דליה איציק: עם המעסיקים, עם ההסתדרות, עם הארגונים, למיניהם.

דליה איציק: זה היה רחוק מלהיות קל.

דליה איציק: והמון המון פשרות, כולל בשעה זו – מנסים לכפות עלינו ואנחנו לא רוצים את הפשרות הללו, אנחנו רוצים את הצעת החוק בדיוק כפי שהיא עברה במליאת הכנסת.

דליה איציק: כל הצעה אחרת תסרס אותה.

דליה איציק: ולכן אני ערה, כמו שחברת הכנסת חוטובלי ערה, כמו שחברים אחרים – כל הכובד לעמיר פרץ, שהוא הגבר היחיד כאן - -

קריאות: גם אורי.

אורי מקלב: - גם אחד היזמים.

ציפי חוטובלי: חברת הכנסת איציק, אני רוצה לעדכן אותך שחבר הכנסת פרץ מגיע לכאן, לרוב הישיבות, ועושה עבודה מאד מרשימה בהשתתפות פעילה, והוא גם - -תוכן.

דליה איציק: אורי באמת גם חתום, לא היתה בעיה להחתים כמעט את מרבית חברי הכנסת, עד אשר הממשלה, כל ממשלה – לא רק זו, צריך לומר ביושר – עד שהיא שומעת כסף.

דליה איציק: אלא אם יש לך כוח פוליטי מאד חזק ובאישון לילה אתה מוציא, עבור טיפול שיניים – שאגב, אני ממש לא מזלזלת בו.

דליה איציק: אני חושבת שזה הישג מאד חשוב.

דליה איציק: לכן אני מציעה, חברתי, יושבת ראש הוועדה, לכולנו- בטח שאפשר פה לשנות מיליוני דברים.

דליה איציק: עמיר פרץ מכיר את סוגיית יחסי העבודה יותר טוב, אולי, מכולנו, ובטח יש לו גם מה להגיד, להוסיף, לחזק.

דליה איציק: אני גם חושבת שיש פה הרבה מאד תירוצים: אנחנו נעשה ככה, שלא יגידו ככה, ובכלל – עכשיו זה יהיה איום, המעביד יפטר אותה, המעביד יגיד: אה, עכשיו היא לוקחת חצי שנה, אז בכלל למה שאני אעסיק אותה?

דליה איציק: אין לזה סוף.

דליה איציק: לפי זה הוא גם לא יחזיק חייל, כי הוא יגיד שהוא עוד צעיר, והוא הולך למילואים.

דליה איציק: אני רוצה לראות שזה יקרה.

דליה איציק: זה בסוף – עניין של חינוך.

דליה איציק: בתודעה זה ייקבע, זה מה שזה חשוב, שזה חצי שנה.

דליה איציק: אחר כך צריך, באמת – אני לא מתכוונת להבטיח פה שום הבטחה.

דליה איציק: אני גם לא חושבת שחברת הכנסת חוטובלי תבטיח הבטחה כזו, ואף חבר ועדה לא יבטיח – הבטחה שנגיד שמעתה ועד עולם זה לא יעלה כסף יותר.

דליה איציק: הנה, אנחנו נוהגים בשיטת הפיחות הזוחל.

דליה איציק: לא נבטיח.

דליה איציק: יהיו ימים טובים יותר לישראל, בעזרת השם.

דליה איציק: אנחנו לא נבטיח שום הבטחה.

ציפי חוטובלי: אני אשתף אותך בהסכם שהיה לנו, למעשה, עם האוצר, ושיחה שהיתה לי עם שר האוצר: למעשה, בתחילת הדרך, האוצר רצה לאשר את הצעת החוק הזו בתנאי שהוועדה הזו לא תעלה אף הצעת חוק תקציבית בנושאי זכויות נשים.

מרינה סולודקין: אבל זו שערוריה, את יודעת.

ציפי חוטובלי: בוודאי שזו שערוריה.

ציפי חוטובלי: כמובן שלא הסכמנו להסכם הזה, אני אפילו לא יודעת איך לקרוא לו.

ציפי חוטובלי: הוא הסכם בלתי חוקי בעליל.

קריאה: סחיטה באיומים.

דליה איציק: כשחיפשנו במילון הגדרה ל "חוצפה", אפילו זה לא היה שם.

ציפי חוטובלי: אז ברור לחלוטין, ואני גם אמרתי לשר האוצר באופן חד משמעי שהשאיפה שלנו היא להגיע למצב שחופשת הלידה תוארך בתשלום, ויש פה הצעות חוק שמדברות על הארכה ל – 16 שבועות, ואנחנו נצטרף, בסופו של דבר לתהליך הזה, שמאריך בעוד שבועיים, וכך – לאט לאט להצטרף לעולם הנאור שבו חופשת הלידה היא ארוכה וממושכת יותר.

ציפי חוטובלי: קצת רקע לגבי איך התחילה ההצעה הזו.

ציפי חוטובלי: כשפנתה אלי חברת הכנסת דליה איציק עם ההצעה הזו באמת שמחתי מאד.

ציפי חוטובלי: אנחנו יודעות שהמהפכה כאן היא חצי מהפכה, למעשה, בגלל עניין השכר.

ציפי חוטובלי: אבל מה שיותר חשוב – זה המסר שאנו משדרות היום לגבי המקום שאנו נותנים לאישה לממש את זכותה כאם, כשבמסגרת המליאה קם חבר הכנסת מיכאל בן ארי, שאנחנו מכבדים ומעריכים אותו, ומעז לומר שהדבר הזה פוגע בנשים – זו תפיסה שרוצה לראות שוויון נשי באחת משתי הדרכים: או שהיא בכלל לא חלק מעולם העבודה, שהיא נשארת בבית לגדל ילדים, או שהיא נכנסת לעולם העבודה ומתבנתים אותה לתבנית של גבר.

ציפי חוטובלי: והדבר הזה לא מקובל על הוועדה הזו.

ציפי חוטובלי: הוועדה הזו מציבה לעצמה כיעד לקדם את היכולת של נשים לשלב את עולמם המשפחתי יחד עם עבודתן, ויותר מזה – לקדם את היכולת של הורים, גם אבות וגם אמהות, לקיים חיי משפחה נורמליים.

ציפי חוטובלי: והיעד הזה ממומש כאן דרך הצעת החוק, במסר שאומר: שלושה חודשים זה לא מספיק לשהות של האם והתינוק, ויש נשים רבות שעבורן שלושת החודשים האלה, ערכם עולה על כל תקופת שכר.

ציפי חוטובלי: הקשר הזה, שבה התינוק נולד, היכולת של אישה לשבת בבית כשהיא מוגנת בפני פיטורין – וזו נקודה מאד משמעותית: ההגנה מפני פיטורין על פי סעיף 6 היא הרבה יותר חזקה.

ציפי חוטובלי: יושבת כאן היועצת המשפטית, נעה.

ציפי חוטובלי: למעשה, יש לנו כאן כמה יועצות משפטיות שהן בתהליכי חופשת לידה כאלה ואחרים – אנחנו שמחים שזה משתלב עם אווירת הצעת החוק.

ציפי חוטובלי: אז אתמול ישבנו עם נעה, והיא באמת - -

עמיר פרץ: סליחה, "אישה" במשמעותה בחוק – זה גם גבר?

נועה בן שבת: כן.

נועה בן שבת: היום יש זכויות לגברים.

נועה בן שבת: היום זכות לקחת חופשת לידה אצל גבר היא מוגבלת יותר.

נועה בן שבת: היא מוגבלת לתקופות - - אם תהיה הארכה, אם זה ייקבע כחופשת לידה – גם הגבר יהיה זכאי לחופשת לידה אם הוא עומד בתנאים: שהילד הוא בטיפולו הבלעדי, או שהאישה ויתרה - -

דליה איציק: בדיוק באותם תנאים שאת הגדרת.

דליה איציק: אם זה במסגרת של חופשת לידה, ולכן חשוב שזה יהיה במסגרת של חופשת לידה.

קריאות: - - -

ציפי חוטובלי: נועה דיברה על ההגנות החזקות יותר, לפי סעיף 6, ואני אשמח אם תפרטי, או – אם יש לך הסתייגויות או שאלות שאת רוצה להציג.

נועה בן שבת: ההגנה הניתנת היום במסגרת סעיף 6 היא הגנה לחופשת לידה, היא ניתנת במסגרת סעיף 9 לחוק, אבל היא הגנה מוחלטת.

נועה בן שבת: זאת אומרת, אסור לפטר אישה, אי אפשר לקבל אישור לפיטורי אישה בחופשת לידה.

נועה בן שבת: יתרה מכך, למעביד אסור להעסיק אותה, וגם למעביד אחר אסור להעסיק אישה בחופשת הלידה.

נועה בן שבת: לעומת זאת יש לנו מצב של חופשה ללא תשלום.

נועה בן שבת: יש לנו, בעצם, שלושה מצבים בחוק: יש את ההגנה המוחלטת בתקופת חופשת הלידה, יש הגנה פחותה ב- 60 הימים שאחרי חופשת הלידה.

נועה בן שבת: זאת אומרת, אפשר לקבל היתר לפיטורין רק אם הפיטורין אינם בקשר ללידה או להיעדרות או לחופשת הלידה, ובלבד שהעסק פשט את הרגל, חדל לפעול, או ניתן לו צו פירוק.

נועה בן שבת: זאת אומרת – זו הגנה שניה.

נועה בן שבת: ההגנה הפחותה יותר היא הגנה בתקופת החל"ת.

נועה בן שבת: היא גם הגנה, יש איסור לפיטורין, צריך לקבל היתר, אבל ההיתר יינתן בכל מצב שהפיטורין לא קשורים ללידה או לא קשורים להיעדרות.

נועה בן שבת: זאת אומרת, המעביד יכול לבוא עם טענות שהעובדת לא היתה עובדת טובה, וכו'.

נועה בן שבת: גם טענות פרסונליות כלפי העובדת.

נועה בן שבת: זאת אומרת – יש לנו פה מדרג.

נועה בן שבת: אם אנחנו מעבירים את ההגנה מתקופת ההגנה המוחלטת של חופשת הלידה לתקופת החל"ת- אני אומרת את הדברים לאור השאלה שעלתה בדיון הקודם, האם זה צריך להיות בסעיף 7 או בסעיף 6 - -

עמיר פרץ: אני שאלתי שאלה אחרת: נניח שיש בני זוג, האישה מרוויחה 20 אלף שקל בחודש, והגבר מרוויח 4,000 שקל.

עמיר פרץ: האישה לוקחת את שלושת החודשים הראשונים - -

ציפי חוטובלי: קודם כל, הלוואי וזו תהיה המציאות.

עמיר פרץ: יש מצבים כאלה.

קריאות: - -

עמיר פרץ: אני רוצה להיות פרקטי.

עמיר פרץ: נניח שהאישה, על פי חוק חופשת לידה בתשלום, וכו', היתה בחופשה בשלושת החודשים הראשונים.

עמיר פרץ: המשפחה עושה שיקול כלכלי לגיטימי.

עמיר פרץ: הם רוצים שהילד יישאר בבית, הם לא רוצים עדיין להביא אותו למעון, בכל זאת, הם אומרים: למה שנפסיד 20 אלף שקל?

עמיר פרץ: ניתן לגבר להשלים את שלושת החודשים.

עמיר פרץ: האם זה יהיה מותר?

נועה בן שבת: מהשבוע השביעי לאחר הלידה האישה רשאית לוותר על חופשת הלידה שלה ואז הגבר יכול לקחת את התקופה הזו.

עמיר פרץ: יחול - - על החוק הזה?

נועה בן שבת: כן, זה יחול.

נועה בן שבת: אם אנחנו נקרא לתקופה הזו – חופשת לידה, היא תוכל - -

ציפי חוטובלי: ואם זה בסעיף 7?

נועה בן שבת: אם זה בסעיף 7 יש זכות לגבר גם לקחת את החל"ת במקום האישה, בתנאים מסוימים - -

קריאות: - -

יאיר פז: הם יפסידו את ה – 20 אלף שקל, הם ירוויחו 4,000, מהשבוע השביעי.

יאיר פז: אם הגבר לוקח מהשבוע השביעי, הם ירוויחו לפי המשכורת של הגבר, לא לפי זו של האישה.

עמיר פרץ: לא, הוא לא מרוויח בכלל, זו חופשה ללא תשלום.

עמיר פרץ: הוא לא מרוויח בכלל.

עמיר פרץ: אני מדבר על התקופה ללא תשלום.

עמיר פרץ: אני מדבר על – שתם פרק התקופה בתשלום, מתחיל פרק ללא תשלום.

עמיר פרץ: אז זו החלטה כלכלית גרידא.

נועה בן שבת: אני רוצה להזכיר: חופשת הלידה נמנית גם לוותק.

נועה בן שבת: זאת אומרת, העובדת לא נמצאת נעדרת ממקום העבודה.

נועה בן שבת: תקופת חופשת הלידה, אם אנחנו מאריכים את חופשת הלידה ב- 12 שבועות נוספים, אנחנו מדברים על כך שהעובדת ממשיכה לצבור זכויות לוותק.

נועה בן שבת: היא לא עובדת, אבל היא ממשיכה לצבור את הזכויות לוותק.

נועה בן שבת: הדבר הזה לא קיים בחל"ת .

נועה בן שבת: דבר נוסף – חופשת הלידה לא ניתנת לוויתור, לעומת זאת – החל"ת ניתן לוויתור.

נועה בן שבת: בהצעת החוק פה מציעים שחלק מחופשת הלידה כן יהיה ניתן לוויתור, אישה תוכל לקצר אותה.

נועה בן שבת: ופה עולה שאלה – איך אנחנו מונעים לחצים שקיימים היום מצד המעביד, לאישה: אל תנצלי את זכותך לחל"ת.

נועה בן שבת: הם יכולים לפעול גם כאשר מדובר בהארכת חופשת לידה ללא תשלום.

נועה בן שבת: הוא יכול לבוא ולהגיד: את יכולה עכשיו לקצר, בואי תקצרי.

נועה בן שבת: אני מניחה שבעיה דומה עומדת גם בפני נשים שיש להן אפשרות היום לוותר על חלק מחופשת הלידה.

נועה בן שבת: יכול להיות שיש כל מיני לחצים מצד העובדים, בן הזוג ייקח את חופשת הלידה.

נועה בן שבת: צריך לתת את הכוח - -

דליה איציק: אבל הכוח עכשיו אצלה ולא אצלו, אבחנה ענקית.

נועה בן שבת: הכוח אצלה, אבל אנחנו יודעים שביחסי עבודה תמיד העובד יכול להיות נתון למצב שההסכמות שלו והוויתורים שלו לא תמיד באים מרצונו החופשי.

נועה בן שבת: גם אם אנחנו אומרים את זה יכול להיות שאנחנו צריכים להגיד איך היא תוותר- אם זה יהיה במסמך בכתב, אם זה יהיה לפי בקשת המעביד או מיוזמתה – איזה שהן הוראות, גם כשאנחנו מדברים פה על הוויתור של האישה לחופשת הלידה.

נועה בן שבת: חופשת הלידה, בגלל המעמד המיוחד שלה, בגלל ההגנה המיוחדת שניתנת בה, לתקופות מסוימות היא לא נמנית.

נועה בן שבת: בהתמחות, למשל, של עורכי הדין – חופשת הלידה לא נחשבת בימי ההיעדרות.

נועה בן שבת: מותרת היעדרות מסוימת, וימי חופשת הלידה לא נמנים.

נועה בן שבת: זאת אומרת, מתייחסים אליה כאל זכות בסיסית.

נועה בן שבת: אין אותו מעמד לחל"ת.

נועה בן שבת: יכולים להגיד שראוי לשים את כל 26 השבועות בתוך החופשה כדי לתת לה את אותה הגנה, ואפשר להגיד – לא, אולי אנחנו צריכים להגיד שתקופה ללא תשלום שניתנת לבחירת העובדת, אולי ראוי להוציא אותה מאותה הגנה.

נועה בן שבת: שוב – אנחנו שואלים את השאלה אם ההגנה הזו ראויה.

עמיר פרץ: אם אין הגנה, מה המשמעות?

עמיר פרץ: חופשה ללא תשלום, לבד, אני גם יכול - -.

עמיר פרץ: כל אחד יכול.

נועה בן שבת: הגנה מפני פיטורין תהיה, אבל, יש למשל תקנות - -

אורי מקלב: היום זה חל בהסכמת המעביד, כאן לא צריך הסכמת מעביד.

אורי מקלב: זה השינוי.

קריאות: - -

נועה בן שבת: גם חל"ת היום - - יש זכויות של העובדת.

נועה בן שבת: העובדת יכולה לבחור לקחת חל"ת, המעביד לא יכול להגיד לה לא.

נועה בן שבת: אני הכנתי כאן נוסח אלטרנטיבי, הוא לא התכוון להיות נוסח שיבטל בשום אופן את הצעת החוק אבל הוא ניסה להציג את המצב שיהיה אם אנחנו עוברים לחופשה ללא תשלום – מעבירים את הזכות לחופשה ללא תשלום.

נועה בן שבת: אז דבר ראשון – הזכויות לא נמנות, לצורך ותק.

נועה בן שבת: מצד שני, תינתן אותה הגנה, מוחלשת קצת, או ברמה שניה, שמותר לפטר אותה רק במצבים של פשיטת רגל או חדילה מוחלטת של העסק.

נועה בן שבת: יש פה שאלה – ההסכמה של העובדת לוותר על הזכות שלה, איך היא צריכה להיעשות – בכתב?

נועה בן שבת: האם צריכות להיות לה איזה שהן מגבלות כדי להבטיח - -

ציפי חוטובלי: למה הסכמה בכתב עוזרת לנו כדי להבין שזה ויתור אמיתי?

ציפי חוטובלי: אם היא נתונה ללחצים של המעביד היא גם תכתוב מכתב.

ציפי חוטובלי: מה זה יעזור?

נועה בן שבת: בזה את צודקת לחלוטין.

ציפי חוטובלי: בכל מקרה, הדיון המקדים שניהלנו אתמול ראוי לבחינה מחודשת וכאן חשוב לי לשמוע את דעתם של חברי הכנסת.

ציפי חוטובלי: אז נרשמו אצלי חברי הכנסת אורי מקלב וחברת הכנסת מרינה סולודקין.

דליה איציק: אנחנו חשבנו על ההגנות הללו.

דליה איציק: אין ספק בכלל שבכל סעיף יש גם חסרונות.

דליה איציק: אבל כשאתה בשקלול של ההגנות, סעיף 6 נותן תשובות הרבה יותר מוצקות, רחבות.

דליה איציק: לכן גם חשבנו ולכן גם הצגנו את הצעת החוק הזו כמו שהיא.

דליה איציק: זו כבר הצעת חוק שונה ואחרת.

דליה איציק: לא התכוונו לזאת, ולא הצבענו עליה.

דליה איציק: הכנסת הצביעה על הצעת החוק הזו.

דליה איציק: לכן אני חושבת שסעיף 6 שהוא הרבה יותר מרחיב, בסופו של דבר, והרבה יותר עם עוגן – אני הייתי אומרת שלא הייתי מוסיפה את העניין של "בכתב".

דליה איציק: כשיש דברים ברורים אין עניין של "בכתב", ולא צריך שיהיה בכתב, אני לא מוטרדת מזה.

דליה איציק: אני מרגישה שברגע שהצעת החוק הזו תתקבל היא תעבור לכל המקומות, זה יהיה ברור.

דליה איציק: נשות ישראל והגברים בישראל יבינו.

דליה איציק: אבל ההערה של חבר הכנסת פרץ היא חשובה.

דליה איציק: אני כבר שאלתי בהרבה מאד מקומות: האם היכן שכתוב "אישה" מתכוונים גם לגבר?

דליה איציק: אני חושבת שזו הערה שאולי כאן מישהו לא הבין, אז אולי את זה היינו מוסיפות, למען הסר ספק.

נועה בן שבת: השאלה אם באופן מוחלט, כי היום, כשאנחנו אומרים "חופשת לידה" לאישה יש גם אלמנט שאישה מתאוששת מהלידה, ולכן, 7 שבועות לאחר הלידה תמיד חייבים להיות, האישה לא יכולה לוותר עליהם.

דליה איציק: כן, אנחנו מדברים על זה.

נועה בן שבת: מעבר ל- 7 שבועות, כפי שהמצב היום - - -

דליה איציק: אנחנו צריכות להוסיף את זה?

מגלי והבה: לדעתי- כן.

מגלי והבה: היום ראיינו קצין צה"ל - -

מאירה בסוק: מה עם קשר לזכאות של האישה?

מאירה בסוק: הרי מה שקורה היום, שאם האישה לא זכאית, אין לה מספיק ימי הכשרה, אז הגבר לא היה זכאי, למרות שלו יש כן את ימי ההכשרה.

מאירה בסוק: אולי סטודנטים, או לא רק סטודנטים- אולי, באותה הזדמנות אפשר היה לנתק את הקשר.

מאירה בסוק: שאם לגבר יש ימי הכשרה, הוא יוכל לקחת את המשך חופשת הלידה, זה לא יהיה קשור לאישה, שברוב המקרים יש לה פחות ימי הכשרה מאשר לגבר.

מרינה סולודקין: אני ממליצה לעשות את זה בחוק אחר.

מרינה סולודקין: אנחנו חייבים לזוז עם החוק.

ציפי חוטובלי: אני מסכימה עם חברת הכנסת סולודקין.

נועה בן שבת: אני מסתכלת על הסעיף שמכוחו גבר זכאי -- - ש "עובד שאשתו ילדה, יתן לו מעבידו חופשת לידה.

נועה בן שבת: ......

נועה בן שבת: אם אשתו זכאית לחופשת לידה".

נועה בן שבת: לא על זכאות לדמי לידה.

נועה בן שבת: כל אישה זכאית לחופשת לידה.

מאירה בסוק: אני מדברת על דמי לידה, אחרת הוא לא זכאי – הוא - -

נועה בן שבת: לא.

נועה בן שבת: אנחנו כרגע לא מדברים על זכאות לדמי לידה, כי ממילא, התוספת המוצעת היא - - תוספת ללא דמי לידה.

נועה בן שבת: אז אם אשתו זכאית לדמי לידה, אם היא עבדה לפני הלידה, היא זכאית ל - - אנחנו כרגע מדברים על תוספת שאינה תלויה בדמי לידה.

נועה בן שבת: לכן השאלה של הזכאות - - -

ציפי חוטובלי: מאירה, אנחנו לא נערבב שמחה בשמחה.

ציפי חוטובלי: חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: תודה, גברתי היושבת ראש על רשות הדיבור וגם על היוזמה של החוק.

אורי מקלב: תודה לחברת הכנסת דליה איציק.

דליה איציק: ותודה לך שהצטרפת.

אורי מקלב: אני תכף אספר לכם מה קרה אחרי שהצטרפתי, ולא סתם, לא בכדי.

אורי מקלב: כמייצג ציבור שהוא צרכן די גדול של יוצאות חופשות לידה, משפט אחד, קודם כל: את, באמת, גברתי היושבת ראש, ואת, גברתי היועצת המשפטית, העליתן את הדילמה – וגברתי היועצת המשפטית, האם בסעיף 6 בחופשת לידה, אז קודם כל, אנחנו מבינים שההגנה היותר טובה על העובד נמצאת בסעיף 6.

אורי מקלב: אולי המסמך של נעמ"ת קצת סותר את הדברים האלה, אבל אם נצא מנקודת הנחה שהסעיף החזק יותר שמגן על היולדת שנמצאת בחופשת לידה זה סעיף 6 – אז כבר טוב, אבל גם בלי זה, אני חושב שבקונוטציה של הדבר הזה, אין ספק שיש בעיה לעובדות מול המעבידים, ואם זה יהיה בסעיף חל"ת, עד שזה ייטמע, הדבר הזה, זה יהיה הרבה יותר קשה לבצע את זה, להטמיע את זה, במיוחד לאור הבעיות שאתם העליתם, כיוון שלא דומה החופשה הראשונה לחופשה השניה.

אורי מקלב: שם - הוא לא יכול, וכאן-ברצותה היא לוקחת, וזה מקום ללחצים.

אורי מקלב: אבל אם זה נמצא בתוך הסעיף של חופשת לידה זה יתקבל יותר מהר, זה יוטמע יותר מהר, וזכותה.

אורי מקלב: הרבה מאמינים שזו זכות להאריך חופשת לידה מאשר לקחת חל"ת.

אורי מקלב: מעבר לזה – אתן באמת - - בעיה, משום שזה רק מרצון.

אורי מקלב: יש נשים שבגלל צורך כלכלי או אחר, לא ירצו להאריך את חופשת הלידה.

אורי מקלב: אני כן הייתי מכניס שאסור על מעביד לנסות לשכנע עובדת להישאר בחופשת לידה.

אורי מקלב: הדבר הזה קיים וקיים בצורה קשה מאד לעובדות.

אורי מקלב: אני אספר לכם מה עברתי.

אורי מקלב: קיבלתי עשרות טלפונים - -

חנין זועבי: לשכנע – מה?

אורי מקלב: לשכנע לא לקחת חופשת לידה.

אורי מקלב: יש תקופה קשה, אני לא יכול, אני סמכתי עליך, את עובדת מקצועית, את צריכה להישאר.

אורי מקלב: יותר מזה.

אורי מקלב: אני אגיד לכם מה עשרות הטלפונים שקיבלתי.

אורי מקלב: קיבלתי עשרות טלפונים מהמגזר שלי שהחוק יהיה לרעתנו.

אורי מקלב: הם אמרו: לא יקחו אותנו לעבודה, יעדיפו גברים ולא יקחו אותנו כי רואים שזה פוטנציאל לחופשת לידה.

עמיר פרץ: זה דבר שיש לך עובדות על כך.

אורי מקלב: לא צריך להוכיח את זה.

אורי מקלב: אבל היום, כשאנחנו מעודדים נשים, במיוחד במגזר שלי, וזה לא קל, לצאת לעבודה, ואנחנו מדברים על יציאה לעבודה בשוק החופשי – כאלה שעבדו בתוכנות מחשבים, בהייטק, בהרבה מקצועות, ויש את הבעיה.

אורי מקלב: לא רוצים לקבל אותן.

אורי מקלב: אומרים – עוד מעט היא יוצאת לחופשת לידה.

אורי מקלב: עכשיו כשיהיו לו עובד ועובדת הוא יעדיף עובד.

אורי מקלב: לכן צריך כן להגן.

אורי מקלב: עם כל זה, אני חושב, כמו כל מי שהעלה את זה בהצעה, ביוזמה, אני יודע שזה בא מתוך הלב מתוך ניסיון אישי, רגשי, חיובי.

אורי מקלב: אני עברתי את זה אצל אשתי, אני עובר את זה עם כלותיי, בנותיי, אצל הנכדים שלי, שיחיו, אני רואה את ההתחבטות כאשר המעביד עושה להם פרצופים לפני זה ואחרי זה, ואיך הוא מקבל את זה בפעם הראשונה כשהוא רואה שהיא בהריון, לאיזה "בוקר טוב" היא זוכה.

אורי מקלב: ולפני כן – איזה פחד יש לה עוד לפני היציאה: אם אני לא חוזרת, אם אני אקח עוד חופשת מחלה, או הילד, או אם היא מרגישה שהילד צריך אותה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שהחופשה היא לא כל כך ארוכה.

אורי מקלב: לכן אני אומר שצריך לחשוב גם על החלק הזה ואני עומד מאחורי הדברים שנאמרו – אני יודע שזה חשוב לבית, חשוב לאמא, חשוב לתא המשפחתי.

אורי מקלב: ואנחנו צריכים לראות איך לתת הגנה לעובדות האלה.

אורי מקלב: אולי כן לשים משהו שאסור לעובד לנסות לשכנע עובדת לקצר את חופשת הלידה.

אורי מקלב: זו זכותה הבלעדית, הזכות שלה, ובלי התערבות של המעביד.

אורי מקלב: אני זורק את זה לחלל.

ציפי חוטובלי: תודה רבה.

ציפי חוטובלי: חברת הכנסת מרינה סולודקין.

מרינה סולודקין: בישיבה הקודמת אני חושבת שאמרנו את כל הדברים הדרושים.

מרינה סולודקין: קודם כל – אנחנו זקוקים לחוק הזה.

מרינה סולודקין: דבר שני, אנחנו פוליטיקאים פרקטיים, יודעים מה מותר, מה אסור, איזה מגבלות – בגלל זה העברנו חוק בקריאה הטרומית כמו שיש להעביר בקריאה הראשונה.

מרינה סולודקין: אני חשבתי שבישיבה הקודמת היינו חייבים לומר שהחוק מוכן לקריאה הראשונה.

מרינה סולודקין: נשים מאד דורשות את החוק הזה.

מרינה סולודקין: הטלפונים, ואני כבר גם נתתי שלושה הסברים ברדיו, כי מחכים לחוק הזה.

מרינה סולודקין: אבל אתם יודעים מה?

מרינה סולודקין: – יותר דיונים, אז האוצר מגיש יותר הסתייגויות.

ציפי חוטובלי: קודם כל, אמרנו שאנחנו נצביע היום.

ציפי חוטובלי: דבר שני, אנחנו בחנוכה, ואומרים שיש פרסום הנס – צריכים להדליק את החנוכיה, וכמה שיותר אנשים, כדי לפרסם את הנס.

ציפי חוטובלי: אז משמח אותי לדעת שהצעת החוק הזו יצביעו עליה כשיש פה נוכחות כל כך יפה של ח"כים.

מרינה סולודקין: דבר שלישי, במדינת ישראל מוכרחים לדבר גבוהה גבוהה.

מרינה סולודקין: אם זה בתחום החלל או ההייטק אז אנחנו אירופה, אמריקה.

מרינה סולודקין: אם זה זכויות נשים, זה אפריקה.

מרינה סולודקין: אז בגלל זה היום, מייד, מצביעים על החוק הזה והולכים הלאה.

מרינה סולודקין: יש לך רעיון איך לתקן לגברים?

מרינה סולודקין: – מצוין.

מרינה סולודקין: תעשה את החוק ונשב על זה.

עמיר פרץ: את חושבת שאני אפר את דברתך?

עמיר פרץ: אני לא מתווכח בכלל.

ציפי חוטובלי: יש פה עוד מישהו מחברי הכנסת שרוצה להעיר?

מגלי והבה: אני רוצה לברך אותך, אני פעם ראשונה בכנסת הזו, בוועדה למען מעמד האישה, וזה בזכותה של יושבת ראש הסיעה שהזעיקה אותנו כי אולי תהיה בעיה של רוב.

מגלי והבה: אבל אני רוצה להגיד לכם: בבוקר שמעתי קצין צה"ל שיצא לחופשת לידה במקום אשתו, זה היה באחד האייטמים הבוקר.

מגלי והבה: לכן, אנחנו, כל מה שאנחנו עושים – צריך לברך את כל חברי הוועדה, ואני אתכם שצריך את החוק הזה, שייצא כבר לאור, ואני מברך אתכם בהצלחה עכשיו, לא שיעבור שניה ושלישית.

עמיר פרץ: אני, ברשותכם, רק אומר שכפי שאני רואה את החוק הזה זה חלק מתהליך של הרצון לעשות את המהפכה החברתית הנדרשת.

עמיר פרץ: אני בכל מקום אומר שמהפכה חברתית במדינת ישראל תוכל להתבצע רק דרך מעמדן של הנשים.

עמיר פרץ: ככל שמעמדן של הנשים, בכל התחומים, אגב, לא רק בזכויות עבודה, גם בתחומים אחרים – יילך ויתחזק, כך הפערים ילכו ויצטמצמו.

עמיר פרץ: אבל אני מקבל את דין החברות.

עמיר פרץ: אמרתן שננהג על פי "תפסת מרובה- לא תפסת", ונלך על פי המתכונת כפי שהכנתן אותה, אני מצטרף לתמיכה ואני שמח שהמובילות כאן הן גם חברת הכנסת דליה איציק, עתירת הניסיון ולמודת המאבקים וגם חברת הכנסת ציפי חןטובלי שמחויבת לנושא בתוקף מעמדה, ואני מקווה מאד שאיש לא יכופף את ידיכן בשום שלב, וגם בעזרת חנוכה אבל גם ללא כל נס מעביר את ההצבעה הזו.

חנין זועבי: סליחה, קודם כל, על שאיחרתי חצי שעה.

חנין זועבי: אני מבינה שהוויכוח הזה שהיה להאריך עוד בתשלום בשני השבועות – זה ירד.

קריאה: זה בחוק הבא.

נועה בן שבת: אמרנו שזה לא יהיה חלק מהצעת החוק הזו.

נועה בן שבת: זה יהיה במהלך - -

חנין זועבי: פתחנו פתח בדיון שעבר שאנחנו בכל זאת ננסה לדון בזה, ואמרו שהעלות של זה – 300 מיליון שקל וגם היה דיון על מי יגן על העובדת אחרי שתחזור מחופשת הלידה, כלומר, האם יש הבטחה מסוימת שהמעביד או המעסיק לא יתנקם בה.

חנין זועבי: מה הן ההבטחות שאחרי שהיא תחזור כבר - - לא נכנסנו לזה.

נועה בן שבת: זה נכנס למסגרת ההגנות שקיימות בחוק כרגע לכל סוגיית חופשת הלידה.

חנין זועבי: כלומר – או שהעסק ייסגר או שהפיטורין לא יהיו קשורים.

נועה בן שבת: נכון, זה למעשה דרישות מצטברות – ב-60 הימים הראשונים אחרי חופשת הלידה יש את אותן שתי הגנות מצטברות.

נועה בן שבת: זה צריך להיות שתיהן: גם שזה לא קשור לחופשת הלידה או ללידה וגם שהעסק נסגר- ניתן צו פשיטת רגל או יש צו פירוק.

נועה בן שבת: מעבר לזה, אם לכאורה אנחנו נקרא לכל התקופה הזו – חופשת לידה, כל ההגנות של היעדרות משך 4 חודשים של שעה ביום ללא ניכוי שכר, מה שפעם היה נקרא "חופשת הנקה" או "שעת הנקה" – היא בעצם תתחיל להיספר ממועד שבו העובדת חוזרת לעבודה.

נועה בן שבת: צריך לקחת בחשבון גם את זה, שהמועדים האלה נדחים.

נועה בן שבת: למשל – יש איסור - - הוראות שמתחילות מתום חופשת הלידה.

נועה בן שבת: כל דבר שמתחיל מתום תקופת הלידה יתחיל מתום חופשת הלידה, מהרגע שהיא תחזור מ – 26 חודשים, אבל העניין של התשלום, צריך, באמת, להזכיר, שאנחנו מדברים על התקופה- 12 שבועות נוספים שהעובדת בעצם לא זכאית לדמי לידה.

נועה בן שבת: היא בעצם חיה על חשבונה או מחסכונותיה, או כל מקור אחר.

מאירה בסוק: אני רוצה להתייחס קודם כל לנייר העמדה שלנו.

מאירה בסוק: נייר העמדה בא כתוצאה מהצעה של -- שבאה להציע לנו, ולכן חשבנו שאנחנו מוכנים לשבת.

מאירה בסוק: כמובן שאנחנו מעדיפים את 6.

מאירה בסוק: כשדיברנו על 7 אמרנו שתהיה הגנה על ה- 3 חודשים כהגנה מוחלטת.

מאירה בסוק: מה שמדובר על 6 – מדובר על הגנה מוחלטת, זאת אומרת – שאי אפשר יהיה לפטר עובדת כמו בחופשת הלידה.

מאירה בסוק: אי אפשר יהיה לפטר אותה.

מאירה בסוק: גם ככה יהיה בחופשה ללא תשלום.

מאירה בסוק: זו הגנה כמעט מוחלטת.

מאירה בסוק: זה לגבי חופשת הלידה.

מאירה בסוק: עכשיו, אנחנו צריכים להדגיש שב- 3 חודשים האלה, ואנחנו רוצים את זה, אני לא מאמינה שיסכימו – ב-3 חודשים של חופשת הלידה יש את תשלום קופת הגמל, ובחופשה ללא תשלום לא תהיה.

מאירה בסוק: ואז, זו פגיעה בנשים.

מאירה בסוק: אנחנו מדברים על זה שה- 3 חודשים האלה גם ייספרו לצרכי ותק.

מאירה בסוק: זו השאלה שלי: הם לא ייספרו או כן ייספרו?

נועה בן שבת: לכאורה, אם את אומרת שזו חופשת לידה, אז זה נחשב גם לצורך ותק.

מאירה בסוק: אז השאלה היא – היא ממשיכה לשלם, והמעסיקים ממשיכים לשלם?

נועה בן שבת: לא, היא לא ממשיכה לשלם כי הזכאות לתשלום מותנית בתשלום דמי לידה, ואם אין דמי לידה, היא לא זכאית - -

מאירה בסוק: אני רוצה להבין מה יהיה- תהיה הגנה של 84 ימים כמו חופשת לידה?

מאירה בסוק: 98 ימים, נכון?

נועה בן שבת: 98 ועוד 84.

מאירה בסוק: זו תהיה הגנה מוחלטת, ואז, שאר הדברים – זה יהיה בחל"ת.

נועה בן שבת: לא הבנתי את החלוקה שאת מציעה.

מאירה בסוק: אני לא מציעה, אני שואלת: יש לנו פה הגנה מוחלטת של 3 חודשים של חופשת לידה, וחופשה ללא תשלום.

מאירה בסוק: הגנה.

נועה בן שבת: היא נקראת חופשת לידה.

נועה בן שבת: מה שמציעה הצעת החוק – להכניס את כל החופשה הזו לחופשת לידה.

נועה בן שבת: זאת אומרת, כל ההגנות: לעניין הוותק, לעניין ההגנה מפני פיטורין, לעניין אי התחשבות בתקופה הזו לצורך חופשה שנתית או לצורך התמחות.

נועה בן שבת: לכאורה, כל הדברים האלה, ברגע שאת קוראת לזה "חופשת לידה" – היא חופשת לידה לכל אותם עניינים.

מאירה בסוק: ואז אנחנו מנתקים את החופשה הזו מחופשת מחלה.

מאירה בסוק: שזה ימשיך להיות כמו שהיא.

נועה בן שבת: רק צריך לזכור שהחל"ת יתחיל מתום חופשת הלידה, זאת אומרת – אנחנו בעצם הארכנו ב- 6 חודשים את ההגנה המוחלטת, ואחר כך מתחילה ההגנה הפחותה – של 60 ימים ועוד הגנה פחותה יותר אם היא ממשיכה את החל"ת שלה עד שנה מיום הלידה.

מאירה בסוק: ברור.

מאירה בסוק: ההצעה תהיה כמו ההצעה המקורית.

מאירה בסוק: לא ייכתב בצורה יותר מדויקת.

מרינה סולודקין: אנחנו עומדים על זה.

אורי מקלב: אבל זכויות פיננסיות לא יהיו לה.

אורי מקלב: אז לא יהיו לה את הקופות גמל ולא תהיה לה הפנסיה שלה.

אורי מקלב: נשאל אחרת: מה עם ביטוח לאומי?

אורי מקלב: היא מבוטחת עכשיו בביטוח הלאומי?

אורי מקלב: אם יקרה לה משהו?

נועה בן שבת: הטיפול הוא עליה.

נועה בן שבת: כמו בחל"ת- היא היום לא זכאית.

נועה בן שבת: כל ההפרשות לקופות גמל - -

קריאות: - - -

מאירה בסוק: תהיה בעייתיות, מוכרחים להסדיר את זה, כי יש בכל אופן הבדל גדול בין חופשת לידה לחופשה ללא תשלום.

אורי מקלב: אין הצטברויות – בקרנות לא תהיינה הצטברויות.

אורי מקלב: הוותק יימשך – בסדר.

אורי מקלב: אבל אם היא לא תפרשי - -

קריאות: - -

נועה בן שבת: אולי נסביר:

נועה בן שבת: חופשת הלידה מבחינת יחסי עובד-מעביד היא חופשה ללא תשלום, למעט לעניינים מסוימים.

נועה בן שבת: היא אמנם נמנית לוותק, והיא - -

קריאות: - -

חנין זועבי: - -

ציפי חוטובלי: בואו ניתן לנועה בן שבת להסביר את הדברים.

נועה בן שבת: המעביד הרי לא נושא בתשלום שכר לעובדת בתקופת חופשת הלידה.

נועה בן שבת: מי שמשלם זה הביטוח הלאומי, את דמי הלידה, אם העובדת זכאית – אם היא צברה תקופת הכשרה מתאימה לזכאות לדמי לידה.

נועה בן שבת: ככל שהיא זכאית לדמי לידה, המעביד חייב להפריש עבורה.

נועה בן שבת: אלה שני תנאים: אם היא זכאית לדמי לידה והמעביד נהג להפריש עבורה תשלומים לקרנות פנסיה או קופות גמל, אז – תלוי בוותק שלה במקום העבודה.

נועה בן שבת: נניח שהוא חייב, אז הוא יהיה חייב להמשיך להפריש, בתנאי שהיא הפרישה את חלקה.

נועה בן שבת: עכשיו אנחנו מדברים על תקופה שהיא לא זכאית לדמי לידה, וגם לא תהיה חובה למעביד חובה להפריש עבורה תשלומים לקופות.

אורי מקלב: מה עם ביטוח לאומי?

נועה בן שבת: גם ביטוח לאומי.

נועה בן שבת: אם אני מבינה נכון, וביטוח לאומי ודאי יוכלו להסביר- היא חייבת בתשלום דמי ביטוח בתקופת חופשת הלידה?

נלי מועלם: לא.

נלי מועלם: בזמן ה- 14 שבועות אנחנו מנכים במקור את דמי הביטוח ממנה.

נועה בן שבת: ובחל"ת?

נועה בן שבת: אתם לא נושאים בשום חובה.

נלי מועלם: יש את החודשיים הראשונים של החל"ת, שהמעביד מחויב להפריש עבורה דמי ביטוח כחל"ת.

נלי מועלם: אחרי זה- כבר לא.

אורי מקלב: אם זה לא בסיס של חל"ת, יכול להיות שאם גם לא נעגן את זה, גם לא יהיה חייב.

אורי מקלב: חל"ת- יש לו את החוקים שלו.

אורי מקלב: אם לא נכתוב את זה בפירוש - - קשור בקבלת דמי הלידה.

אורי מקלב: היא לא תקבל את זה, לא יהיה מי שיפריש לה.

נועה בן שבת: אם נוסיף, אנחנו מטילים נטל על המעבידים והם יטענו שזה נטל.

נועה בן שבת: הכותרת של הצעת החוק שאומרת שאנחנו לא מטילים נטל כלכלי – מבוטלת, קצת.

נועה בן שבת: אנחנו צריכים לזכור שבכלל, אנחנו מדברים על תוספת של חופשה שבמהותה היא חופשה ללא תשלום, היא לא מקבלת תשלום עבור זה.

נועה בן שבת: מהבחינה הזו היא כן דומה לחל"ת, מבחינת התשלומים, שזו תקופה שהיא יודעת שהיא לא ממומנת עליה ולא מפרישה עליה.

נועה בן שבת: הפסקות של הפרשות לקופות גמל – נדמה לי שהתקופה שקובעת היא עד שלושה חודשים אבל מעל שלושה חודשים - - - והזכאות - -

ציפי חוטובלי: חברי הכנסת.

ציפי חוטובלי: אנחנו נצביע היום על החוק.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לאפשר גם לנציגי הממשלה להשמיע את דברם.

ציפי חוטובלי: השאלה שלי אליך היא כזו: האם, כרגע - - הרי על מי, בעצם, חלה השאלה?

ציפי חוטובלי: בעיקר על נשים שלא צברו את תקופת הוותק, שאז בעצם יש לנו שאלה לגביהן.

נועה בן שבת: שלא צברו את תקופת הוותק בחל"ת?

נועה בן שבת: אם אנחנו פונים לחל"ת?

ציפי חוטובלי: רגע, יש לי שאלה – האם חברי הכנסת שאומרים שהם בעד יכולים, על פי התקנון - -

דליה איציק: אם ההצעה היתה לפניהם – בוודאי.

דליה איציק: אלא אם כן נצביע על הצעה אחרת.

דבי אליעזר: קודם כל, אני אחזור – עמדת הממשלה היא לתמוך בהצעת החוק, בכפוף לתיאומי נוסח.

דבי אליעזר: אנחנו סברנו ועדיין סבורים שהדרך הנכונה לתקן את החוק היא דרך תיקון בסעיף 7, דווקא, ולא בסעיף 6.

דבי אליעזר: אמרנו שנכון להיום, לכלל העובדות, לעובדות שעבדו אצל אותו מעביד או אותו מקום עבודה תקופה של שנה לפני יציאתן לחופשת הלידה, יש להן את חופשת הלידה, שהיא לא רק 14 שבועות, אני מזכירה – היא 14 שבועות וכל התקופות המוארכות בסעיף 6, ועל זה כן צריך לתת את הדעת, אם רוצים להעביר את הצעת החוק בסעיף 6.

דבי אליעזר: בנוסף לכך, עובדת יכולה להאריך את חופשת הלידה בחופשה ללא תשלום – כך זה נקרא, רבע מהתקופה שהיא הועסקה לפני יציאתה לחופשת הלידה ועד שנה מיום הלידה.

דבי אליעזר: לכן סברנו שהמקום הנכון לתקן זה בסעיף 7.

דבי אליעזר: זה נכון שמבחינת הגבלת הפיטורין, והסברנו גם בשבוע שעבר- לממונה על חוק עבודת נשים שיקול דעת קצת יותר רחב להתיר שיקול דעת, להתיר את הפיטורין, כשהפיטורין אינם קשורים ללידה או להיעדרות, אבל זה כן מתיישב עם מה שקורה באירופה, והיתה סקירה שאורלי עשתה ב-2007 שהראתה שברוב המדינות אין איסור מוחלט של פיטורין.

דבי אליעזר: לדעתנו אנחנו הולכים על מדרון חלקלק, גם אם לא נעים לשמוע את זה, וצריך לתת את הדעת גם לעניין הזה.

דבי אליעזר: הדברים הוסברו גם בשבוע שעבר, ואני לא אחזור על הדברים.

דבי אליעזר: אני רק אומר מבחינה פורמלית – כיוון שזה היה בתיאומי ניסוח, ואנחנו עדיין סבורים שהתיקון צריך להיות בסעיף 7, ככל שהוועדה תצביע בעד התיקון בסעיף 6 אנחנו נביא את הצעת החוק עוד פעם לוועדת השרים כדי שהיא תחליט - -

ציפי חוטובלי: רגע, רגע, אין בזה שום היגיון.

ציפי חוטובלי: רגע.

ציפי חוטובלי: חבר הכנסת אורי מקלב וחברת הכנסת דליה איציק –ניסיונכם הפרלמנטרי כאן נדרש.

ציפי חוטובלי: אמרה כאן עורכת הדין דבי אליעזר שבמידה ואנחנו מצביעים על נוסח דרך סעיף 6 זה יחזור לוועדת השרים לענייני חקיקה.

ציפי חוטובלי: זה נראה לי פשוט מופרך, הרי זה הנוסח שאושר בוועדת השרים לענייני חקיקה.

דבי אליעזר: לא, הוא אושר בכפוף לתיאומי נוסח ואנחנו עדיין סוברים שהתיקון צריך להיות בסעיף 7 .

דליה איציק: אני לא מכירה פרוצדורה כזו.

דליה איציק: זו ההצעה שעליה המליאה הצביעה.

דליה איציק: מילא אם היית אומרת שעשינו שינויים אחרי ההצבעה.

דליה איציק: זו ההצעה שעליה הצביעה גם ועדת השרים לענייני חקיקה, ואין פה שינויים.

דליה איציק: את היית צודקת לו היית אומרת שיש פה הצעה אחרת לגמרי ולכן יש פה הונאה של ועדת השרים לענייני חקיקה.

דליה איציק: אנחנו כל כך מקפידים להיות צמודים לטקסט, לא בגלל זה, אלא בגלל שהטקסט הוא בסך הכל פשרה של הרבה מאד דברים שהם ראויים, ולכן – ועדת השרים לענייני חקיקה לא מעניינת את הכנסת, בכל הכבוד.

דבי אליעזר: אני חס וחלילה לא דיברתי על ה – ולא דיברתי על ניהול הכנסת.

דליה איציק: עזבי, זה לא אישי.

דליה איציק: עם ההערה הזו אנחנו נעשה מה שאנחנו רוצות.

דבי אליעזר: אני לא באה בטענות, אני רק אומרת שמבחינה פורמלית אנחנו כן סבורים, כיוון שאנחנו כן חושבים שהטיפול צריך להיות בסעיף 7.

ציפי חוטובלי: היתה הסכמה מול האוצר, מול ועדת השרים לענייני חקיקה שזה הסעיף המדובר.

ציפי חוטובלי: דיברתי על זה עם שר האוצר, שר האוצר אמר לי שזה הנוסח המקובל עליו.

דבי אליעזר: אז אני אתייעץ עם המשרד כיצד - -

ציפי חוטובלי: מעולם לא שמעתי דבר כזה.

ציפי חוטובלי: חברים, זה לא הגיוני, זה לא סביר.

ציפי חוטובלי: לא שינינו כאן פסיק מהנוסח שהובא בפני הוועדה.

סער פינטו: אני רוצה להזכיר שוועדת השרים אישרה את זה ב - - אישרה.

סער פינטו: אחר כך - -

ציפי חוטובלי: ועדת השרים אישרה את זה למעשה פעמיים.

ציפי חוטובלי: זה עלה פעמיים בוועדת השרים - -

דבי אליעזר: זה עלה פעם אחת.

דבי אליעזר: שר האוצר הגיש ערר.

דבי אליעזר: מכיוון שהוא הסיר את הערר אז העמדה נשארה כפי שהיתה לראשונה, וזה – תמיכה בהצעת החוק בכפוף לתיאומי נוסח.

דבי אליעזר: כשוועדת השרים מדברת על "כפוף לתיאומי נוסח" אז אנחנו כן יכולים להציע נוסחים אחרים שלאו דווקא בסעיף 6 כי אנחנו חושבים שעניינם של הדברים, ועניינם של חוק עבודת נשים וחופשה ללא תשלום – כי עדיין אנחנו מדברים מבחינה מהותית בחופשה ללא תשלום הניתנת לאישה – שתהיה בסעיף 7 ולא בסעיף 6.

דבי אליעזר: מבחינה פורמלית, ואני גם אתייעץ אצלנו במשרד, אם המשרד יסבור שאין טעם לחזור לוועדת השרים, אז אנחנו כמובן לא נחזור.

דבי אליעזר: הרושם הראשוני הוא שצריך לחזור לוועדת השרים לענייני חקיקה.

אורי מקלב: - חופשת לידה, גברתי.

אורי מקלב: כתוב בהצעת החוק – הארכת חופשת לידה.

אורי מקלב: זה באופן טבעי - -

דבי אליעזר: אמנם זו הארכת חופשת לידה, זו הארכת חופשה ללא תשלום.

דבי אליעזר: זו מהות ההצעה.

דבי אליעזר: ההצעה מבקשת להאריך את חופשת הלידה הניתנת לעובדת היום בתשלום – זו המהות, ואין מה לעשות – לחופשה ללא תשלום.

דבי אליעזר: הממשלה הסכימה לרעיון שלא תהיה תקופת הכשרה לשנה כדי לתת - -

סער פינטו: אני רוצה להעיר בקצרה שהצעת החוק מדברת על תיקון סעיף 6, במפורש.

סער פינטו: סעיף 6 וסעיף 7 הם שונים מהותית.

סער פינטו: אפשר ללמוד את זה רק מהכותרות, שסעיף 6 זה רק חופשת לידה וסעיף 7 זה זכות להיעדר מהעבודה.

סער פינטו: כל המהות של הצעת החוק הזו, כפי שהובאה לוועדת השרים, זה סעיף 6.

סער פינטו: שימו לב שההצעה שמונחת לפנינו, שמדברת על סעיף 7, פשוט מוחקת את כל הצעת החוק.

סער פינטו: זו פשוט גרסה אחרת לגמרי.

סער פינטו: הצעת החוק – יכול להיות שהיא טובה, אבל היא עוסקת בעניין אחר.

סער פינטו: היא לא עוסקת בהארכת חופשת הלידה, היא עוסקת בזכות של נשים שאין להם שנה ותק באותו מקום עבודה, לצאת לחל"ת.

סער פינטו: זה שני דברים שונים.

סער פינטו: זה מה שהונח בפני ועדת השרים – סעיף 6, לא סעיף 7, לא אפשרויות אחרות, לא איזושהי הצעת חוק מורכבת עם המון סעיפים שצריכים לשנות פה ולעשות התאמות שם.

סער פינטו: הונחה הצעת חוק שכל מהותה – שינוי סעיף 6 והארכת חופשת הלידה בסעיף 6.

דבי אליעזר: מבחינה מהותית, מה שאני רוצה להגיד זה שגם כך יש צורך בתיקוני נוסח בהצעת החוק כפי שהיא, מכמה סיבות – אחד, התיקון לא יכול להיות בסעיף קטן (ב), אלא שאנחנו צריכים לדבר על חופשת לידה שלא ניתן לקצר אותה בתוספת של כל ההארכות של חופשת הלידה, כלומר – זה 14 שבועות, פלוס כל ההארכות המיוחדות שיש לעובדת להאריך, כאשר העובדת זכאית לדמי לידה.

נועה בן שבת: מה שאת מעירה עכשיו זה הערות ניסוחיות שצריך יהיה להכניס להצעת החוק.

ציפי חוטובלי: יש לנו עוד את הקריאה השניה והשלישית.

דבי אליעזר: ההצעה, כפי שהיא היום, לא מוכנה לקריאה ראשונה.

דבי אליעזר: אנחנו מבקשים לעשות את התיקונים האלה, הם תיקונים - -

נועה בן שבת: את, בעצם מציעה להגיד שיש את ה- 14 שבועות פלוס המועדים.

נועה בן שבת: אני רק לא מבינה מאי נפקא מינא, בגלל שהעובדת תהיה זכאית להאריך את החופשה.

דבי אליעזר: לפי הנוסח היום היא יכולה לקצר את חופשת הלידה שלה ל – 14 שבועות.

דבי אליעזר: מבחינתנו, נכון להיום, ובלי הצעת החוק, אסור לעובדת לקצר את חופשת הלידה שלה, לא ל – 14 שבועות אלא לכל התקופה של חופשת הלידה.

נועה בן שבת: סליחה, לא הבנתי איפה הקיצור.

נועה בן שבת: כשאת מדברת על הקיצור, למה את מתכוונת?

דבי אליעזר: לפי הצעת החוק שמונחת לפנינו, כתוב: "...

דבי אליעזר: בסופו יבוא: "העובדת רשאית לקצר את חופשת הלידה לתקופה שתפחת מ – 14 שבועות".

נועה בן שבת: "שלא תפחת".

דבי אליעזר: אנחנו מדברים שלא תפחת לא רק מ – 14 שבועות, אלא – מ- 14 שבועות וכל התקופות, כל ההארכות שבסעיף 6.

נועה בן שבת: הכוונה, ודאי , ללידה מרובת עוברים, או שהילד מאושפז, או שהיולדת מאושפזת.

דבי אליעזר: זה דבר אחד.

דבי אליעזר: דבר שני – אני מציעה גם לתקן את סעיף 8 לחוק.

דבי אליעזר: סעיף 8 לחוק קובע שאסור לכל מעביד להעסיק עובדת במהלך חופשת לידה.

דבי אליעזר: אם העובדת מקצרת את חופשת הלידה, היא לא רוצה להמשיך לעבוד, היא מקצרת את חופשת הלידה, היא רוצה לצאת לעבוד אבל לאו דווקא אצל אותו מעביד, שיתאפשר לה לעבור למעביד אחר.

נועה בן שבת: אם היא מוותרת על זכותה לחופשת לידה, אז היא ממילא לא בחופשת לידה.

נועה בן שבת: זה כאילו שהיא מפקיעה את חופשת הלידה שלה.

דבי אליעזר: גם המעביד האחר – אנחנו מדברים על כל המעבידים במשק, אסור לכל המעבידים במשק להעסיק עובדת בחופשת לידה.

דבי אליעזר: אז צריך לחשוב האם יש צורך בתיקון בסעיף 8 שידבר על התקופה של הסעיפים הראשונים ולאו דווקא של הסעיף הזה שאנחנו רוצים להוסיף, שזה הסעיף של ה- 3 חודשים נוספים.

נועה בן שבת: את מציעה בעצם שב- 14 השבועות, או בתקופה המוארכת, לפי הנסיבות האישיות של העובדת, אסור יהיה להעביד אותה, ובשאר השבועות יהיה מותר להעביד אותה?

דבי אליעזר: - לא של המעביד שלה, של כל המעבידים שהם לא המעבידים שלה, בעת יציאתה לחופשת הלידה.

דבי אליעזר: זה מה שקבוע בסעיף 8.

ציפי חוטובלי: אבל אם היא בוחרת לממש, על פי הצעת החוק הזו – למה שנצטרך - - מעבידים אחרים שיעסיקו אותה?

דבי אליעזר: נכון להיום יש שני סעיפים שמדברים על איסור העבדה בחופשת לידה.

דבי אליעזר: יש לנו את סעיף 6 שמדבר על המעביד של אותה עובדת ויש את סעיף 8 שמדבר על מעבידים שהם לא מעבידים של אותה עובדת.

דבי אליעזר: אורית זוארץ: ממילא היא צריכה אחרי 14 שבועות להודיע למעסיק שלה אם היא מתכוונת לממש את הזכות הזו או לא.

דבי אליעזר: היא ממילא צריכה להודיע את זה למעביד הראשון שלה.

דבי אליעזר: אם היא בוחרת אחרי 14 שבועות ללכת לעבוד במקום אחר, אז מבחינתה היא סיימה את יחסי העובד – מעביד עם המעסיק הראשון שלה והיא פשוט בעצם משוחררת מכל - -

דבי אליעזר: נכון, אבל אני אנסה להסביר בדרך אחרת – כלל המעבידים במשק, שלא מכירים את המעביד שלה, אסור להם להעביד עובדת בחופשת לידה, וחשוב לנו שהמעבידים האלה לא יעבידו עובדת בחופשת לידה.

דבי אליעזר: העובדת גם יכולה לבוא אל אותו מעביד ולהגיד לו שהיא סיימה את תקופת חופשת הלידה, והוא יעצום עיניים.

קריאות: - -

מגלי והבה: ממה שהיא רוצה – זה לא רלבנטי.

ציפי חוטובלי: אנחנו מנסים לעזור לאישה.

נועה בן שבת: אם אנחנו נגיד שהוויתור שלה, שאם היא מוותרת על אותם 12 שבועות נוספים, אז הוויתור שלה חל כלפי כל ה - -.

נועה בן שבת: זו, בעצם המשמעות.

אורית זוארץ: ברגע שהיא מודיעה יש גם איזשהו הליך שמודיעים בביטוח הלאומי שהעובדת סיימה את חופשת הלידה והיא חוזרת להיות פנויה וחופשית לעבוד.

איה דביר: אני נציגת משרד המשפטים.

איה דביר: בתיזמון שאני מדברת אני מבינה שדבריי לא יועילו, אבל אני אנסה,

איה דביר: כמיטב יכולתי, בכל זאת.

איה דביר: אני חזרתי השבוע מחופשת לידה ולכן לא השתתפתי בשלבים הקודמים של הדיון.

איה דביר: בתחילת הדיון הציגה חברת הכנסת דליה איציק, אם אני מבינה נכון, את הסיבה שבגללה בכלל הוגשה הצעת החוק והיא התחושה שנשים מתקשות להאריך את התקופה של חופשת הלידה ב- 3 חודשים נוספים עקב הלחצים שמופעלים עליהן.

איה דביר: אני חושבת שמי שמכיר את המציאות הישראלית ואת שוק העבודה הישראלי יודע שלעתים, באמת, אלה הם המצבים וזה נכון.

איה דביר: אני אנסה להסביר שוב למה לדעת הממשלה המיקום בסעיף 6 - -

דליה איציק: משרד המשפטים זה הממשלה?

דליה איציק: הממשלה אישרה בוועדת - -קודם כל, משרד המשפטים זה לא הממשלה.

דליה איציק: אני יודעת שהם חושבים הרבה פעמים שהם הממשלה.

דליה איציק: זה לא באופן אישי.

דליה איציק: הממשלה אישרה.

דליה איציק: איך היא אישרה?

דליה איציק: – בדמותה של ועדת השרים לענייני חקיקה.

דליה איציק: מה לעשות שהכנסת מורכבת גם מהממשלה, וגם הכנסת אישרה פה אחד את הצעת החוק- נדמה לי שברוב של 60 נגד אחד.

דליה איציק: גיבור אחד שהעז, והוא סיפר לי מה שעשו לו אחרי זה בבית, מסכן, והוא לא התכוון לרע.

דליה איציק: הוא בא ממקום אחר של מערכת הוראה, שאני מכירה אותה, גם אני באה משם.

דליה איציק: אז בואו נתקן – שזו לא הממשלה, הממשלה הסכימה, והכנסת הסכימה.

דליה איציק: את יכולה להגיד שמשרד המשפטים – וגם אז, זה לא כל משרד המשפטים, נכון?

איה דביר: לאור הערתה של חברת הכנסת דליה איציק אני אנסח באופן זהיר יותר.

איה דביר: אני אנסה להסביר – לפחות את עמדתי, בצורה צרה יותר, מדוע המיקום בסעיף 6 הוא בעייתי, ולפי הבנתי זו גם הסמכות שוועדת השרים העניקה לנו, לתאם את הנוסח, לא על הקונספט של באמת להאריך ב- 3 חודשים נוספים את האפשרות של אישה להיעדר מהעבודה לאחר חופשת הלידה, אלא, באמת – איפה זה יהיה בתוך חוק עבודת נשים ומה המשמעויות שנילוות לזה.

איה דביר: כפי שאני מבינה את הדברים, ההגנה המאד טובה שאנחנו רוצים להעניק לאישה, שתוכל להישאר בבית, לא מורכבת דווקא מהמיקום בסעיף 6 או בסעיף 7.

איה דביר: האבחנה בין חופשת לידה לבין חופשה ללא תשלום נובעת ממהות החופשה, ומכל סל הזכויות והעיגונים החוקיים שמתלווים למיקומים האלה, שבסעיף 6 ושבסעיף 7.

איה דביר: על מנת שלא יופעלו על אישה שחוזרת מחופשת לידה לחצים, צריך להימצא איסור העסקה מוחלט של האישה הזו, ולצד איסור העסקה כזה, לדעתי, כדי שהאישה ומשפחתה יוכלו להתפרנס, צריך להיות גם איזשהו מקור מימון, כי אם ניצור מצב שגם 3 חודשים נוספים כשאין דמי לידה מהביטוח הלאומי אסור לחלוטין לאישה לעבוד, יכול מאד להיות שהאישה תינזק.

ציפי חוטובלי: - מה שכתוב בחוק.

קריאות: - - -

קריאה: לא חובה – רשאית.

אורית זוארץ: מדברים על הזכות הבסיסית של האישה לבחור.

אורית זוארץ: הזכות שלה לבחור האם היא מעוניינת בהארכה ללא תשלום או לא.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על הזכות, וזה הדיון.

דליה איציק: היא לא חייבת.

אורית זוארץ: אנחנו בסך הכל מעבירות את הכדור לידיים שלה, כדי שהיא לא תהיה שבויה בידיו של מעסיק זה או אחר.

איה דביר: אני אנסה שוב לחדד את דבריי - -

מגלי והבה: לפעמים הנשים מבינות יותר מהגברים, אבל אני הבנתי אותך היטב-למה את מחשידה את כל הנשים, כאילו שאחרי חופשת לידה, ושהן בחל"ת מרצון – את אומרת שיש חשש שהן תלכנה לחפש מקום עבודה אחר.

מגלי והבה: זה פירוש הדברים שלך.

איה דביר: לא, אני מדברת על חופשת הלידה עצמה.

מגלי והבה: אבל היא, בחופשת הלידה, מקבלת כסף, אז איפה - - להגן עליה.

איה דביר: לאחר חופשת הלידה, כשהיא נמצא בחל"ת, מבחינה משפטית מותר לה לעבוד.

איה דביר: למעסיק שלה מותר להעסיק אותה, וגם לכל מעסיק אחר במשק מותר.

איה דביר: לכל אחד מותר להעסיק אותה, ואין לה את הגיבוי הכלכלי שיש ב – 14 השבועות הראשונים.

איה דביר: מה שאתם מציעים עכשיו זה לייצר יצור חדש שהוא לא בעצם חופשת לידה וגם לא באמת חל"ת, כיוון שמצד אחד לא יהיו דמי הלידה, לאישה יהיה מותר לעבוד, ועל אף כל זאת אתם עדיין מעוניינים לכנות את זה "חופשת לידה".

אורית זוארץ: אם היא עובדת היא מקבלת שכר עבור עבודתה, נכון?

אורית זוארץ: אז הבחירה שלה – או להישאר בבית ולנצל את חופשת הלידה הזו, ללא תשלום, או לעבוד.

איה דביר: אני רק מנסה להצביע על כך שמה שיש בהצעה הזו, בעצם, זה יצור חדש, יש מאין, שעושה מין שעטנז.

ציפי חוטובלי: יש לנו כבר צלצול להצבעות, אבל רק הערה אחת שתזכיר לכולנו איך התחילה הצעת החוק הזו, ולכן – כל ההערות של משרדי הממשלה החשובים, עם כל הכבוד, הן הערות לא רלבנטיות.

ציפי חוטובלי: הצעת החוק הזו התחילה כהצעת חוק שידענו שאנחנו עושים אותה קודם כל – כצעד חינוכי, ערכי, חברתי.

ציפי חוטובלי: זה היה ברור לחלוטין לכל השרים שהצביעו בעד, שיש כאן פריצת דרך בעיצוב התודעה הישראלית להגיד – חופשת לידה היא חצי שנה, כמו שהיום יש מציאות שיש חל"ת של שנה, אבל עם כל הכבוד – אף אחד לא סבור שחופשת הלידה בישראל היא שנה.

ציפי חוטובלי: גם נשים בעלות ותק.

ציפי חוטובלי: כולם יודעים שחופשת לידה היא חופשה של 14 שבועות.

ציפי חוטובלי: המציאות הזו תשתנה, להערכתנו ולתקוותנו דרך הצעת החוק הזו, ולכן כן חשוב בעינינו, להשתמש בהצעה הזו בדרך הזו.

ציפי חוטובלי: זה לא חוסם את בית המחוקקים להאריך את חופשת הלידה בתשלום.

ציפי חוטובלי: בית המחוקקים, וגם הוועדה הזו, רואים את זה כיעד, ואנחנו לא ניתן, לא נאפשר, בעצם.

ציפי חוטובלי: ההערות שלכם הם הערות שבאמת לא מוסיפים, לא לנשים ולא - -

חנין זועבי: רק שאלה – אם אני ביקשתי הארכת חופשת לידה ב- 3 חודשים ועל סמך זה המעביד שלי העסיק עובדת אחרת לתקופה של 3 חודשים ובאמצע התקופה אני נקלעתי למצוקה כלכלית, החלטתי לחזור באמצע התקופה.

חנין זועבי: האם המעסיק יכול להגיד לי – לא אחזיר אותך באמצע התקופה אלא רק בתום ה- 3 חודשים?

חנין זועבי: האם הוא יכול להגיד לי את זה או שהוא מוכרח לקבל אותי בכל נקודת כניסה שאני אבחר?

ציפי חוטובלי: זו שאלה מצוינת.

קריאות: - -

נועה בן שבת: לגבי חל"ת, באמת נותנים למעביד אפשרות לדחות את שובה של העובדת במשך ש4 שבועות.

נועה בן שבת: זאת אומרת, היא יכולה לבוא ולהגיד שהיא רוצה לחזור למחרת, ואז הוא אומר לה – תחזרי בעוד חודש.

נועה בן שבת: כרגע אין הוראה כזו, צריך הוראה כזו או לא.

נועה בן שבת: כרגע, הצעת החוק כפי שהיא – הכל בידי העובדת.

אורית זוארץ: בהמשך לדברים שאמרה נציגת משרד המשפטים, בקצרה – אני רוצה לומר משפט שצריך, אולי, להקדים את הדיון.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על שינוי חברתי וזו נקודת המוצא שלנו.

אורית זוארץ: ולכן, אם אנחנו פועלות מנקודת מוצא של שינוי חברתי, אנחנו מחוללות שינויים.

אורית זוארץ: אכן כן.

אורית זוארץ: הדברים שאת אומרת הם מאד נכונים, כי המטרה שלנו היא לחולל שינוי.

אורית זוארץ: אנחנו לא נכנסות כרגע לתהליך של יחסי עובד- מעביד וכל החקיקה שמלווה את היחסים שבין עובד ומעביד, לגבי הודעה מוקדמת וכן הלאה.

אורית זוארץ: אנחנו לא באות לפגוע במעביד, אבל המטרה שלנו היא להעביר את הזכות לידי העובדת, והשינוי הזה הוא שינוי מתבקש.

אורית זוארץ: אין פה חכמה.

אורית זוארץ: גם לגבי שמירה והגנה על הזכויות שלה כעובדת, וגם האחריות שלה, כעובדת, וכאן אנחנו לא מסירים את האחריות מהעובדת להודיע מראש.

אורית זוארץ: כמו שהמעביד צריך להודיע לה מראש גם היא צריכה לעשות את כל החישובים שלה מראש ולקחת אחריות ולהודיע, כי גם המעסיק הוא אדם שצריך לכבד את הזכויות שלו כמעסיק.

אורית זוארץ: אנחנו לא רוצות להפוך את זה למקום של- הזכות היא של האישה והיא עושה עם זה מה שהיא רוצה.

אורית זוארץ: לכן, ההודעה המוקדמת וכל היחסים של עובד- מעביד, צריך לעגן אותם, אין פה ויכוח.

חזקיה ישראל: עולה פה שורה של סוגיות ואני מבין שאתם רוצים להצביע, אז אני לא אתחיל לפרט, כי יש לי עמדה בכל אחת מהסוגיות שעולות פה.

חזקיה ישראל: אני מבקש רק לאפשר לי, אחרי הקריאה הראשונה, להציג פה את עמדתנו לגבי הסוגיות השונות שעולות פה במהלך הדיון.

רון אשכנזי: אני מהביטוח הלאומי.

רון אשכנזי: אני רק רוצה לוודא שאם אכן חוזרים להצעת החוק המקורית, עדיין עמדת הוועדה היא להסיר את התיקון בסעיפי חוק הביטוח הלאומי.

רון אשכנזי: הסטטוס שלהם נשאר אותו הדבר.

ציפי חוטובלי: נכון, אני מסכימה.

נועה בן שבת: כמובן, יהיו עוד תיקוני נוסח נוספים, אם צריך, אבל ברמה - -

ציפי חוטובלי: על פי הצעת החוק כרגע, בעצם – מתי האישה צריכה להודיע למעסיק אם היא מממשת את זכותה לחצי שנה?

ציפי חוטובלי: האם יש לה שלב ביניים לשקול האם היא רוצה להישאר, או לא?

נועה בן שבת: ברירת המחדל היא שהיא יוצאת לחצי שנה, ואם היא רוצה לקצר היא צריכה להודיע למעביד, ולא התייחסנו בכלל לשאלה של הודעה מראש, כמה זמן וכן הלאה.

אורית זוארץ: את זה צריך לעגן בחוק כדי שזה לא יפגע במעסיק.

נועה בן שבת: אולי צריך לציין שהארכות אחרות של חופשת לידה, למשל –בלידה מרובת עוברים, או במקרה של אשפוז, כן יש הוראות בחוק שהיא צריכה להודיע באיזשהו אופן, וכו', גם כשזה זכות שהיא לא יכולה ממש לוותר עליה.

דליה איציק: רק לסבר את האוזן – הרעיון הוא שהיא לא מודיעה, זה הרי כל הרעיון.

דליה איציק: היא לא אומרת לו.

דליה איציק: היא – חצי שנה.

דליה איציק: היא יכולה, אם היא רוצה לקצר, להודיע.

דליה איציק: זה נראה לי כל כך פשוט.

ציפי חוטובלי: ואז נותר להסביר באמת – מה שחברת הכנסת חנין זועבי שאלה: כמה זמן מראש, מה טווח הזמן שהיא צריכה כדי להודיע למעביד, כדי שגם המעסיק יוכל -- - האם נוכל לעשות את זה במסגרת הקריאה השניה והשלישית?

קריאה: גם הנושא של קופות הגמל, שעלה פה.

ציפי חוטובלי: הבה נקרא את נוסח הצעת החוק ונצביע.

איה דביר: אני רק לא הספקתי לסיים את דבריי- אני רוצה לומר שהנוסח הזה לא בשל להצבעה.

איה דביר: זה משהו בין 6 ל – 7, וזה כפוף לתיאום נוסח, ולא הצלחנו לתאם את הנוסח הזה.

איה דביר: גם למיטב הבנתי, זה צריך - -

ציפי חוטובלי: יש כאן אי הבנה בהסכמה שהושגה בינינו לבין כל המשרדים.

איה דביר: לא.

איה דביר: מבחינת הצבעת ועדת השרים לחקיקה בכפוף לתיאום נוסח – אנחנו לא מצליחים לתאם - -

ציפי חוטובלי: זה ניסוח לפורמלי בכפוף לתאומי נוסח - -

איה דביר: למיטב ידיעתי ולפי תקנון הממשלה יש לזה משמעות נוספת.

איה דביר: אני מבטיחה לבדוק את זה גם.

נועה בן שבת: "הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת חופשת לידה), התש"ע-2009.

נועה בן שבת: תיקון סעיף 6 בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, בסעיף 6(ב): במקום "ארבעה עשר" יבוא "עשרים ושישה"; בסופו יבוא, "העובדת רשאית לקצר את חופשת הלידה לתקופה שלא תפחת מ – 14 שבועות".

נועה בן שבת: תיקון חוק הביטוח הלאומי....." - -

קריאה: אתם אומרים שאתם לא רוצים לעשות שום תיקון.

רון אשכנזי: זה הוסכם בדיון הקודם.

נועה בן שבת: בסדר, אז לא נקרא את סעיף 2.

נועה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה: "תחולה 3.

נועה בן שבת: חוק זה יחול על עובדת או עובד שיצאו לחופשת לידה ביום תחילתו של חוק זה ואילך".

מאיה בסוק: אם זה לפי הנוסח הזה אז נראה כאילו זה חופשה בתשלום.

נועה בן שבת: לא, כי חוק הביטוח הלאומי נותן את הזכות רק ל -14 –

ציפי חוטובלי: אז אולי כן צריך להוסיף בסעיף 2 – "בכפוף לזכויות על פי הביטוח הלאומי"?

קריאות: זה קיים.

נועה בן שבת: אז נגיד כך – נעשה את התיאומים, כי ככל שיידרשו תיאומים מאד קטנים ברמת הנוסח ולא ברמת המהות, ואם זה יידרש, באמת, בחוק הביטוח הלאומי, נעשה את זה ברמת הנוסח.

ציפי חוטובלי: מי בעד הצעת החוק בנוסחה הנוכחי?

ציפי חוטובלי: 5 בעד.

ציפי חוטובלי: אני שמחה להכריז שהצעת החוק תועבר להכנה לקריאה ראשונה.

ציפי חוטובלי: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.