ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 679, 2012-12-11 10:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: על סדר-היום צו בתי דין דתיים (הקמת יחידות סיוע בבתי דין רבניים, דרכי הפעלתן וסדרי עבודתן).

דוד רותם: בבקשה, משרד המשפטים.

דוד רותם: פרץ, האם אתה רוצה להסביר לי מה אני עושה פה היום?

פרץ סגל: נדמה לי שלכבודו היתה הזכות לחוקק את חוק הקמת יחידות הסיוע בבתי הדין הדתיים.

פרץ סגל: אני רואה את זה כזכות.

דוד רותם: זכות גדולה.

פרץ סגל: בהחלט, כי שנים רבות רצינו לעשות את הדבר ולא הסתייע.

פרץ סגל: עוד שהצגנו את החוק לפני הוועדה המכובדת הזאת שר המשפטים דאז פרופ' - - - אמר שהוא היה שמח שיחידות הסיוע תוקמנה במקביל בבתי הדין הדתיים כמו בבתי המשפט, אלא שבתי הדין הדתיים באותה שעה היו תחת חסותו של משרד הדתות והוא אמר:

פרץ סגל: לכן, אני מחוסר סמכות לחוקק ולקבוע דברים בנוגע לבתי הדין הדתיים האחרים.

פרץ סגל: מאז בתי הדין הדתיים עברו למשרד המשפטים.

פרץ סגל: אנחנו ראינו את הקמת יחידות הסיוע בבתי הדין הדתיים כמו בבתי המשפט כאחת המטרות שלנו.

פרץ סגל: כמובן שהדבר הזה פה - כמו שגם לקח זמן עד שהוקמו בתי המשפט לענייני משפחה, זה היה באופן הדרגתי - נקבע באופן הדרגתי כאשר בשלב ראשון הלכו לקבוצה הגדולה של בתי הדין הדתיים.

פרץ סגל: קרי, בתי הדין הרבניים.

דוד רותם: מה להם ולדת?

דוד רותם: איך הם קשורים לדתיים?

פרץ סגל: החוק הוא בתי דין דתיים, אבל כרגע התקנות שמובאות הן מובאות רק ביחס לבתי הדין הרבניים אף על-פי שבאופן עקרוני אותן תקנות, אני מקווה שבזמן קרוב עד שלפי החוק תוקמנה יחידות הסיוע, תחולנה גם על בתי הדין הדתיים האחרים.

פרץ סגל: כלומר, זאת הקונספציה שעומדת.

פרץ סגל: אין פה חידושים גדולים כי מדובר פה באותן תקנות שכבר נוהגות למעלה מ-15 שנה בבתי המשפט לענייני משפחה.

פרץ סגל: יש פה תוספות מסוימות.

פרץ סגל: אני חושב שהדבר הטוב ביותר הוא שנקרא אותן אחת לאחת ונראה.

פרץ סגל: אבל, זאת הקונספציה באופן כללי.

פרץ סגל: כיום אנחנו מביאים את זה בבתי הדין הרבניים.

פרץ סגל: בזמן שעל פי החוק תוקמנה יחידות הסיוע בבתי הדין הדתיים האחרים, אני מניח שאותן תקנות בשינויים המתחייבים תוחלנה גם על בתי הדין הדתיים האחרים.

תמי סלע: האם אפשר לשאול באופן כללי על התוכנית?

דוד רותם: כן, בבקשה.

תמי סלע: לפני שנכנסים אולי לנוסח כן כדאי לשמוע גם על התוכנית לגבי בתי הדין הדתיים האחרים שכמו שאמרת החוק עצמו מתייחס אליהם.

תמי סלע: הטווח אומנם הוא פחות או יותר שנתיים, קצת פחות משנתיים מהיום, להקמת יחידות הסיוע לכל בתי הדין.

תמי סלע: זה חשוב כי כשדובר אז על התקנים ועל התקציב אז זה כן נכלל בתכנון.

תמי סלע: דובר על 31 תקנים.

תמי סלע: אם אני לא טועה, 3 לבתי הדין השרעיים ו-1 לבתי הדין הדרוזים, 27 לבתי הדין הרבניים.

תמי סלע: זה משהו שכבר עלה בדיונים אז כשנחקק החוק.

תמי סלע: אם יש תוכנית, מתי זה אמור להתבצע כי הצרכים של הלקוחות של כל בתי הדין בתחום הזה קיימים.

תמי סלע: הדבר השני הוא לגבי הפריסה הארצית גם בבתי הדין הרבניים כי בולט שנעדר אזור המרכז, תל אביב והמרכז, כרגע מפריסת היחידות שמוקמות.

תמי סלע: מתי זה אמור להתבצע כי אוכלוסייה משמעותית נמצאת שם?

פרץ סגל: כידוע לפי החוק של בתי המשפט, וכך גם בבתי הדין הדתיים, האחריות המיניסטריאלית ליחידות הסיוע היא במשרד הרווחה.

פרץ סגל: הם עובדים של משרד הרווחה, התקנון הוא תקנון של משרד הרווחה.

פרץ סגל: לכן, אני חושב שהגוף שמתאים להשיב על כך יהיה משרד הרווחה.

פרץ סגל: לגבי מחוז המרכז – גם כן, אני חושב שהפריסה יחד עם בתי הדין הרבניים.

פרץ סגל: אני מניח שהדברים נעשו לפי איזושהי תוכנית.

פרץ סגל: אבל, שוב, משרד הרווחה ובתי הדין הרבניים יוכלו בעצמם להשיב.

ענת ענבר: לגבי הפריסה של בתי הדין הרבניים – אני חושבת שאנחנו נסיים אותה עוד לפני תום שלוש שנים.

ענת ענבר: למחוז המרכז כבר פורסמו כל התקנים.

ענת ענבר: אני מקווה שתוך שלושה חודשים עד חצי שנה.

ענת ענבר: פרסמנו כבר תקנים לנתניה, לפתח-תקווה וגם חלקית לתל אביב.

ענת ענבר: יש בעיות פרוצדוראליות של מקום.

ענת ענבר: לכן, במהלך 2013 נסיים את כל הפריסה, מוקדם יותר מהצפוי.

ענת ענבר: לגבי בתי הדין הדתיים האחרים – אנחנו נצטרך לשבת עם האוצר ולדון בתקנים נוספים כדי למלא את המכסה גם של בתי הדין השרעיים וגם של הדרוזים.

תמי סלע: האם זה לא משהו שהוא כבר סוכם?

ענת ענבר: הוא עוד לא סוכם.

תמי סלע: לפי הדיונים שהיו אז זה נכלל בתקנים.

ענת ענבר: לא, זה לא נכלל בתקנים.

ענת ענבר: בינתיים קיבלנו רק את התקנים לבתי הדין הרבניים בשלב ראשון.

דוד רותם: זה מלחמה ידועה.

דוד רותם: הרי במשרד הרווחה לגבי כל דבר שנותנים להם אומרים אחר כך: זה כבר היה בתקן ההוא.

תמי סלע: בעיקרון זה דבר שצריך להיעשות במקביל בכל בתי הדין הדתיים.

קריאה: כמה תקנים יש לכם היום?

ענת ענבר: קיבלנו 27 תקנים ועוד לא מילאנו את כולם.

תמי סלע: דובר על 31 ובמפורש הוזכרו גם התקנים כך שלא אמורה להיות פה מלחמה עם משרד האוצר.

תמי סלע: צריך לבוא עם הסיכומים שדובר עליהם אז כשנחקק החוק ולהראות שגם מבחינת עקרונות של שוויון זה לא סביר להתקין את זה רק בערכאה דתית אחת.

פרץ סגל: אני מניח שבכנסת הבאה נוכל להסתייע בוועדה הזאת - - -

דוד רותם: ביועצים המשפטיים של הוועדה הזאת.

תמי סלע: נתחיל בהקראת התקנות.

תמי סלע: אני קוראת מהנוסח המתוקן שהיה באתר הוועדה.

תמי סלע: פה היה כתוב בשינויים המחויבים ולא ראינו באמת איזשהם שינויים מחויבים לעניינים האלה אז מחקנו את העניין הזה.

פרץ סגל: כעניין של מדיניות בדרך כלל בתקנות אנחנו לא נוהגים לכתוב בשינויים המחויבים, להבדיל מחוק.

תמי סלע: אוקיי.

פרץ סגל: הערה אחת פה.

פרץ סגל: פה יש כמובן את ההבדל לעומת בתי המשפט לעניין התקנון שקודם דיברת עליו כי פה מדובר על הרכבים, להבדיל מבתי משפט ששופטים יושבים כדן יחיד.

פרץ סגל: לכן, התקנון הוא שונה.

אדם אבזק: אז לפחות לגבי בתי הדין השרעיים יושבים כדן יחיד.

אדם אבזק: מספר ההרכבים צריך להיות שמונה, לא שלושה.

דוד רותם: כשיתקננו את השרעיים אנחנו נעשה צו מיוחד.

תמי סלע: לא, הוא בעצם אומר גם לעניין התקנים שמראש סוכם עליהם זה בחסר לעומת בתי הדין - - -

שמעון יעקבי: האם בבתי המשפט יש דרישה שמעבר למספר שופטים במקום מסוים צריך שיהיה יותר מפסיכולוג אחד?

ענת ענבר: הפסיכולוג הוא של יחידה, הוא לא קשור למספר השופטים.

ענת ענבר: ההיקף שלו תלוי בגודל היחידה.

ענת ענבר: הם עובדים בהעסקה בהסכמים לפי שעות על-פי גודל היחידה.

ענת ענבר: ביחידה גדולה הם נותנים יותר שעות, ביחידה קטנה פחות שעות - לפי הצורך.

ענת ענבר: התקציב הוא לא תקציב של כוח-אדם, הוא תקציב תפעולי שאנחנו מעסיקים אותם על-פי שעות.

ענת ענבר: אנחנו רוצים פסיכולוגים ברמה טובה, מומחים.

תמי סלע: אבל גם בצו שלהם כתוב שמספר המשרות של פסיכולוג לא יפחת מאחד ליחידת סיוע.

תמי סלע: זה מינימום אז כמובן שאם אפשר יותר מה טוב.

תמי סלע: ברישה כתוב לרבות אז כמובן שיכולים להיות גם עניינים אחרים.

תמי סלע: רוב הסעיפים פה כמעט זהים לסעיפים שקיימים בצו של בית המשפט לענייני משפחה.

תמי סלע: הסעיף הבא הוא רשימת מומחים או רשימות מומחים, ותיכף נגיד על זה משהו.

תמי סלע: בסעיף 6 עשינו כמה תיקונים.

תמי סלע: פה, אגב, בחוק עצמו מדובר על רשימות מומחים, כך זה מכונה.

תמי סלע: היתה הערה לקרוא לזה רשימת מומחים כי כרגע יש רשימה אחת.

תמי סלע: אבל אם יהיו רשימות בהמשך עדיף להישאר עם הנוסח שהחוק - - -

פרץ סגל: - - - כי צו ההקמה של בתי המשפט למשפחה כתוב גם כן רשימות כמו הנוסח שבחוק.

פרץ סגל: אני הייתי מעדיף - - -

תמי סלע: עדיף להישאר, אולי יהיו בהמשך רשימות.

פרץ סגל: יש רשימה היום של פסיכולוגים, של פסיכיאטרים.

ענת ענבר: זו אחת, רשימת מומחים.

פרץ סגל: בסדר, פיזית זה אחת.

פרץ סגל: קוראים לזה רשימת מומחים, אבל אין סיבה לשנות מלשון החוק ו - - -.

פרץ סגל: למשל, מגשרים שאנחנו עכשיו - - -

תמי סלע: אולי בהמשך יהיו רשימות לפי תחומים אז עדיף להשאיר את זה – רשימות המומחים.

ענת ענבר: אין בעיה.

דוד רותם: מה פתאום באישור מנהל בתי הדין?

דוד רותם: מנהל בתי הדין מתחיל להיות מומחה לענייני מומחים?

שמעון יעקבי: הרשימות שם הן באישור מנהל בתי המשפט.

שמעון יעקבי: ככל שיהיו מומחים שיבקשו להצטרף לרשימה בהקשר של בתי הדין הרבניים ולא יהיה להם עניין להצטרף לרשימה של בתי המשפט, הסעיף הזה מאפשר להוסיף עוד מומחים שעומדים באותם קריטריונים שנקבעו שם כאשר המנהל מבקש זאת.

דוד רותם: לא, זה לא כשהמנהל מבקש זאת.

דוד רותם: כשהממונה הארצי רוצה להוסיף שם מישהו, לפי הנוסח הזה הוא צריך לקבל אישור של מנהל בתי הדין.

שמעון יעקבי: הוא יכול לפנות לחלופין למנהל בתי המשפט.

דוד רותם: אני לא מבין למה צריך אישור בכלל של מנהל בתי הדין.

ענת ענבר: בתי המשפט זה המנהל הארצי והממונה יפרסמו רשימת מומחים וידונו באמות המידה.

תמי סלע: האמת היא שבנוסח קודם שהצענו היה כתוב מיוזמתו או לפי הצעת מנהל בתי הדין שזו גם אופציה כי מה שחשוב זה המעורבות אם יש מומחה.

תמי סלע: אז אפשר אולי לחזור לנוסח הזה: מיוזמתו או לפי הצעת מנהל בתי הדין.

פרץ סגל: זה לא יוזמה.

פרץ סגל: עם כל הכבוד, זה המומחה שיוזם.

פרץ סגל: הוא מבקש להיכלל ברשימה ולא היוזמה של - - -

עדי בלוטנר: השאלה היא האם יש סמכות להחליט.

עדי בלוטנר: האם למנהל בית הדין תהיה סמכות להחליט, או לא?

דוד רותם: לא, למנהל בתי הדין לא תהיה סמכות להחליט.

שמעון יעקבי: זה צריך להיות מקביל למה שקורה בבתי המשפט.

דוד רותם: מי שצריך למנות זה הממונה הארצי.

שמעון יעקבי: אם זה מה שקורה בבתי המשפט אין בעיה.

דוד רותם: בוא נאמר, מה שקורה בבית המשפט לא קשור לעניין.

תומר כרמי: תמי, במקור זה היה לשון זהה לסעיף 4 לצו משפחה.

דוד רותם: מה היה כתוב שם?

תמי סלע: היה: מנהל בתי הדין והממונה הארצי יעמידו לרשות.

קריאה: אבל לא כתוב שום דבר על הוספה לרשומה.

תומר כרמי: אפשר לחזור לנוסח הזה.

תמי סלע: לא, אבל המטרה של ה - - -

דוד רותם: הנוסח הזה נראה לי יותר.

תמי סלע: מיוזמתו או לפי הצעת מנהל בתי הדין הרבניים.

דוד רותם: כן.

קריאות: מה ההצעה?

תמי סלע: מיוזמתו או לפי הצעת מנהל בתי הדין הרבניים.

דוד רותם: הממונה הארצי יכלול ברשימה מיוזמתו או על-פי המלצה.

תמי סלע: המטרה של התוספת הזאת היתה לקחת בחשבון את העובדה שיש מומחים - - -

פרץ סגל: אבל היתה טענה שמי שיוזם- - -

ענת ענבר: אם הם עומדים באמות המידה.

דוד רותם: מה זה חשוב?

דוד רותם: המומחה פונה או אל המנהל או אל הממונה ומציע את עצמו, ואחד מהם צריך להגיד: טוב, בוא נוסיף אותו לרשימה.

בת שבע שרמן-שני: אבל, זה לא משנה את המצב הקיים.

בת שבע שרמן-שני: גם היום המומחה יכול לפנות ולבקש.

בת שבע שרמן-שני: אנחנו צריכים להוסיף את זה בסעיף ולדון מי מאשר את זה.

בת שבע שרמן-שני: האם זה הממונה?

דוד רותם: אף אחד לא מאשר.

דוד רותם: השאלה, מי מוסיף אותם לרשימה?

בת שבע שרמן-שני: כמו שהמצב קיים כיום.

בת שבע שרמן-שני: למה אנחנו צריכים להיכנס לפינה הזאת של האם למנהל בית הדין הרבני יש סמכות, אין סמכות?

דוד רותם: לא יודע, מה המצב היום?

תמי סלע: לגבי הרשימות היום - הסעיף מדבר על כך שזה מנהל בתי המשפט והממונה הארצי.

בת שבע שרמן-שני: לא, הם רק מעמידים את הרשימות לידיעת הציבור.

בת שבע שרמן-שני: הם לא מכריעים מי נכנס לרשימה.

בת שבע שרמן-שני: הם מחליטים על אמות המידה, ואמות המידה לא משתנות גם בצו הזה.

תומר כרמי: כן, אבל זה לא אותו מנהל.

בת שבע שרמן-שני: אמות המידה לא משתנות אז אתה מציע שהמנהל ישנה גם את אמות המידה?

קריאות: לא, לא.

בת שבע שרמן-שני: אם אמות המידה נקבעות לפי סעיף 4 אז נשאיר את סעיף 4.

בת שבע שרמן-שני: כמו שנכנס היום מומחה, ייכנס בעתיד מומחה.

בת שבע שרמן-שני: אם אנחנו רוצים לתת עוד סמכות למנהל בתי הדין הרבניים אז זה מעבר למה שיש בבית המשפט.

בת שבע שרמן-שני: אני חושבת שהסעיף הזה מיותר - - -

שמעון יעקבי: זה לא מעבר.

תמי סלע: הסמכות פה היא רק להציע על יסוד הניסיון של בתי הדין שיש מומחים שפועלים שם ולא נכללים ברשימה כדי להגביר את השימוש של בתי הדין ושל יחידות הסיוע במומחים מתוך הרשימה.

תמי סלע: המטרה היא להגביר את השימוש של בתי הדין ושל יחידות הסיוע שממליצות במומחים מתוך הרשימה.

תמי סלע: אם נחדד פה נקודה שאולי חשובה בהקשר הזה, בתי המשפט לפי תקנות לפי סדר הדין האזרחי - - -

דוד רותם: זה בסעיף הבא.

תמי סלע: בסדר, אבל חשוב להגיד את זה כי זה קשור לתקנה הזאת.

תמי סלע: בתי המשפט מחויבים לפי תקנות סדר הדין האזרחי, גם כשהם מפנים בלי קשר להפניה של יחידת הסיוע למומחה, להפנות למומחה מרשימת המומחים.

תמי סלע: לבתי הדין אין כיום תקנות כאלה של סדר דין והם לא מחויבים לזה.

תמי סלע: פה יש תקנה שהיה בה ניסיון לעשות את זה.

דוד רותם: תיכף תהיה תקנה כזאת, זה 7 (א).

תמי סלע: בכל אופן, כרגע אין סמכות כזאת ודרך תקנה (ב) הזאת רצינו לנסות להגביר את השימוש גם של בתי הדין ברשימות.

תמי סלע: תקנה 7 - אני צריכה לקחת את הנוסח הקודם.

תמי סלע: אין לי אותו, אבל אצלך יש.

דוד רותם: קחי, בבקשה.

תמי סלע: הנוסח כרגע שהופיע הוא באמת הנוסח שהיה במקור בצו שנשלח אלינו לגבי העמדת מומחה לבית הדין והוא אומר כך, ואני קודם מקריאה את הנוסח המקורי: "7 (א) פנה בית הדין ליחידת הסיוע - - -

דוד רותם: אני לא יודע מה הנוסח המקורי.

דוד רותם: תקראי ישר את הנוסח הזה.

דוד רותם: זה הנוסח הנכון, שינינו קצת.

תמי סלע: הנוסח שהיושב-ראש מפנה אליו הוא נוסח שלב מוקדם יותר של הגרסאות שבו באמת כתבנו סעיף שלפיו בית הדין רשאי לפנות ליחידת הסיוע בבקשה שתמליץ לפניו על מומחה למתן חוות דעת בכתב בענייני משפחה או למנות מומחה כאמור מיוזמתו, והמומחה ייבחר מבין המומחים המנויים ברשימות המומחים, שזה מוסיף על מה שהיה בצו המקורי גם באמת את ההפניה של בית הדין למומחה כפי שקיים בבית משפט לענייני משפחה.

תמי סלע: בנוסח מתוקן חזרנו למקור, אבל זה מה שהקראתי עכשיו.

דוד רותם: מה שהקראת עכשיו זה הנוסח הנכון.

תמי סלע: יש הערות על זה.

דוד רותם: אדוני, בבקשה.

שמעון יעקבי: הצו הזה מסדיר את פעילותן של יחידות הסיוע ואת דרך הפנייה של בית הדין אליהן.

שמעון יעקבי: הצו הזה לא יכול להגביל את סמכותו של בית הדין, סמכותו הקבועה של בית הדין לפנות למומחה שאיננו מצוי ברשימה גם ללא פנייה ליחידות הסיוע.

שמעון יעקבי: הניסוח כפי שהוקרא פה לדעתי הוא חורג מההסמכה בחוק העיקרי - אי-אפשר.

דוד רותם: אז מה יקרה?

דוד רותם: אז בתי הדין יפנו לבג"ץ נגד התקנה הזאת.

דוד רותם: ברגע שאני הכנסתי את מנהל בתי הדין הרבניים למציעים מומחים אז אני - - -

שמעון יעקבי: לא.

שמעון יעקבי: זה לא באותה רמה, זה לא באותו מישור.

דוד רותם: זה בדיוק באותה רמה.

דוד רותם: אני לא מוכן שייקחו לי מומחים שלא עומדים בתקנות ולא עומדים בתקן ועושים מה שרוצים.

דוד רותם: לא - הם ייקחו מתוך הרשימות את המומחים שלהם.

שמעון יעקבי: אז עם כל הכבוד הראוי, הוועדה איננה מוסמכת על-פי נוסחו של החוק המסמיך להוסיף את ההגבלה הזאת.

שמעון יעקבי: לשם כך יש צורך לתקן את החוק העיקרי, וזאת המציאות המשפטית.

דוד רותם: בוא נאמר כך, התקנה תהיה מנוסחת בנוסח הבא: בית הדין רשאי לפנות ליחידת הסיוע בבקשה שתמליץ לפניו על מומחה למתן חוות דעת בכתב בענייני משפחה.

דוד רותם: המומחה ייבחר מבין המומחים המנויים ברשימות המומחים.

שמעון יעקבי: זה זהה לנוסח ש - - -

דוד רותם: לא, הורדתי דבר אחד.

דוד רותם: הורדתי את המילים: או למנות מומחה כאמור מיוזמתו.

דוד רותם: לא רוצה לנגוע בבתי הדין.

דוד רותם: אני רק מדבר על יחידת הסיוע.

דוד רותם: אתה פונה ליחידת הסיוע, היא תמליץ לך רק מבין המומחים ברשימה.

דוד רותם: מה בית הדין עושה מיוזמתו הוא לא חשוב, תאמין לי.

שמעון יעקבי: אדוני היושב-ראש, זה זהה לאותו הדבר.

שמעון יעקבי: מבחינתי, הנוסח שאדוני אמר כרגע זה הנוסח שקיים וזה הנוסח שמקובל עליי.

שמעון יעקבי: זה אומר שזה לא מגביל את סמכותו של בית הדין לפנות לכל מומחה אחר.

דוד רותם: אני לא בטוח שלבית הדין יש גם היום סמכות כזאת.

דוד רותם: אבל בוא נאמר כך, אני מוכן למחוק את המילים: או למנות מומחה כאמור מיוזמתו.

דוד רותם: אולי מישהו יבין מזה שבית הדין אין לו סמכות.

שמעון יעקבי: אז אולי אדוני יחזור על הנוסח כדי שנדע.

דוד רותם: "בית הדין רשאי לפנות ליחידת הסיוע בבקשה שתמליץ לפניו על מומחה למתן חוות דעת בכתב בענייני משפחה.

דוד רותם: המומחה ייבחר מבין המומחים המנויים ברשימות המומחים.

דוד רותם: "

שמעון יעקבי: זה בסדר גמור.

ענת ענבר: זה אומר שאנחנו חייבים מבין המומחים.

ענת ענבר: אם פונים אלינו אנחנו חייבים מבין המומחים.

דוד רותם: מכיוון שהורדתי את המילים: או למנות מומחה כאמור מיוזמתו, אז יש בית משפט שגם מפרש את ההשמטות מה הן שוות.

תומר כרמי: את סעיף 6 אנחנו סגרנו?

תמי סלע: כן, מיוזמתו או לפי הצעת מנהל בתי הדין.

קריאה: הצעה או המלצה?

תמי סלע: הצעה, זה אותו הדבר.

דוד רותם: הצעה.

דוד רותם: זה או לפי.

פרץ סגל: תמי, האם תוכלי לחזור על הנוסח של 6?

תמי סלע: 6.

תמי סלע: הממונה הארצי יוסיף על רשימות המומחים - - -

דוד רותם: יכלול ברשימות המומחים.

תמי סלע: זה לא בדיוק אותן רשימות מומחים שמנויות בצו של בתי המשפט למשפחה, אז עדיף לומר: יוסיף על, כי מי שמעמיד את הרשימות לפי הצו של בית משפט למשפחה הוא מנהל בתי המשפט והממונה הארצי.

עדי בלוטנר: אבל אז באמת לא ברור למה צריך את זה.

עדי בלוטנר: הרי הרשימה קיימת ביחידות הסיוע.

תמי סלע: יכול להיות שתהיה פה איזושהי תוספת של רשימת מומחים שהם משמשים את - - -

ענת ענבר: לא, לא.

ענת ענבר: זו צריכה להיות רשימה אחת, אותן משפחות, אותם אנשים, אותן בעיות.

ענת ענבר: אנחנו לא נעשה רשימה לפה ורשימה לשם.

ענת ענבר: כל הרעיון הוא שיחידות הסיוע הן גוף אחד ולא גוף של אלה וגוף של אלה.

תמי סלע: צריך להגיד: יכלול.

ענת ענבר: אנחנו נוסיף כל אחד שיעמוד באמות המידה.

ענת ענבר: אין לנו שיקול דעת.

דוד רותם: יכלול.

תמי סלע: הממונה הארצי מוסיף.

תמי סלע: הם עומדים בקריטריונים.

תמי סלע: זה שיש הצעה או המלצה זה לא פוגע בסמכות - יכלול.

תמי סלע: זה מבוסס על הוראה - - -

דוד רותם: רגע, רגע.

דוד רותם: ב-7(ב) אני חושב שצריך להוריד את המילים: "כאילו ניתנה על-ידי מומחה שהוא מינה".

תומר כרמי: כך זה מופיע גם בצו של בית משפט לענייני משפחה.

דוד רותם: יכול להיות.

דוד רותם: אני לא בטוח שיש לו סמכות למנות מומחים.

דוד רותם: אם הוא לא רוצה אותם מתוך הרשימה?

דוד רותם: הוא רשאי לראות את חוות הדעת של המומחה, נקודה.

שמעון יעקבי: זה מדבר על יחידות הסיוע בלבד, תקרא את הרישה.

תמי סלע: כאן זה מומחה שהוא מתוך הרשימה ש - - -

דוד רותם: לא, אבל אני לא רוצה שיהיה כתוב שכאילו ניתנה על-ידי מומחה שהוא מינה.

דוד רותם: בשביל מה אני צריך את זה?

דוד רותם: אני אומר: הוא רשאי לראות את חוות הדעת של המומחה, נקודה.

שמעון יעקבי: לא, יש לזה משמעות בסדרי הדין.

שמעון יעקבי: כאשר בית הדין או בית המשפט ממנה מומחה בענייני משפחה יש הגבלה על החקירה שלו.

שמעון יעקבי: כשבעל דין ממנה מומחה אז יש זכות מהותית לחקור בחקירה נגדית, להזמין אותו לבית המשפט.

שמעון יעקבי: לעומת זאת, - - -

קריאה: במשפחה אין מומחה של הצדדים.

שמעון יעקבי: זהו בדיוק.

שמעון יעקבי: כשבית המשפט ממנה את המומחה אז אפשר לתת למומחה שאלות הבהרה.

שמעון יעקבי: בבית הדין עדיין אפשר למנות כל אחד מומחה בעצמו.

שמעון יעקבי: הסעיף הזה מבהיר שיש לזה משמעות חשובה שאנשים לא "יכולים" במירכאות להתעלל במומחה ולעשות לו חקירת שתי וערב.

דוד רותם: חשוב לכתוב באופן מפורש שבכלל את המומחה לא צריך לחקור.

שמעון יעקבי: לא.

שמעון יעקבי: אפשר לבקש שאלות הבהרה כמו בבית המשפט לענייני משפחה.

שמעון יעקבי: זה מקביל למה שכתוב שם וזה טוב.

פרץ סגל: בחוק בתי המשפט לענייני משפחה אין סמכות לצדדים למנות מומחה מטעמם אלא ברשות בית המשפט כי בית המשפט בדרך כלל הוא זה שממנה מומחה ואז המעמד של המומחה הוא מומחה מטעם בית המשפט ולא מומחה של הצדדים.

פרץ סגל: לכן, המילים האלה נוספו.

דוד רותם: צריך יהיה למצוא חבר כנסת שבכנסת הבאה יגיש הצעת חוק.

שמעון יעקבי: או שר שיגיש הצעת חוק ממשלתית.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: בוא נאמר כך, יהיו כמה חברי כנסת שלא יהיו בכנסת הבאה אז יהיו כמה גופים שלא יוכלו להגיש הצעות חוק.

תמי סלע: העברת עניין לגישור – זו גם תקנה שמבוססת על תקנה שקיימת לגבי בתי המשפט לענייני משפחה בתקנות סדר הדין האזרחי.

תמי סלע: בעניין הזה יש תקנה מקבילה לגבי יחידות הסיוע שליד בתי המשפט לענייני משפחה.

תמי סלע: ממה שאנחנו הבנו זה לא כל כך מתבצע.

תמי סלע: זאת אומרת, המגשרים לא באמת מעבירים הודעה בעניין האם קיימות תניות שנוגעות לקטינים או לא, והאם הן מנוגדות לטובת הקטין או לא.

תמי סלע: זה מעורר שאלה איך כן אפשר להפנות את תשומת ליבו של בית הדין.

תמי סלע: האם זו צריכה להיות אחריות של יחידת הסיוע או של המגשר?

תמי סלע: ולאור זה שהמגשרים הם לא בפיקוח היום, האם באמת אנחנו יכולים לסמוך מספיק על המגשר שהוא זה שיידע?

שמעון יעקבי: למה שיחידת הסיוע לא תפנה למגשר שכזה שלא מדווח לה בהתאם לצו והיא תשאל אותו: תתייחס לעניין הזה.

דוד רותם: אין להם כוח-אדם, אין להם מספיק כוח-אדם לכל הדברים האלה.

ענת ענבר: אם אנחנו מוציאים את הגישור החוצה אין לנו כבר אחריות עליו.

ענת ענבר: אנחנו לא יכולים להתחיל לעקוב אחרי כל הגישורים שיצאו החוצה.

ענת ענבר: אם הגישור אצלנו אז אנחנו ננהג לפי כל הכללים.

ענת ענבר: אבל אם הוצאנו החוצה, המגשר צריך לדווח לבית המשפט שמאשר את ההסכם הזה.

ענת ענבר: הלוא בית הדין מאשר את ההסכם, לא אנחנו.

ענת ענבר: למה לערב אותנו?

עירית גזית: למי את מוציאה החוצה?

עירית גזית: איזה מגשרים?

עירית גזית: יש לך רשימה של מגשרים?

ענת ענבר: אנשים יכולים להחליט לבד, לא כל דבר אני צריכה להגיד להם.

ענת ענבר: אנשים יכולים להחליט ללכת לגישור ולהחליט למי הם הולכים.

עירית גזית: הבנתי, אין לך רשימת מגשרים שאת מפנה.

ענת ענבר: קודם כל, אנחנו עוד לא התחלנו.

ענת ענבר: במשפחה בדרך כלל אנשים מחליטים לבד שהם רוצים ללכת לגישור והם הולכים לגישור אם הם רוצים.

בת שבע שרמן-שני: אבל אז איך זה קשור ליחידות הסיוע?

ענת ענבר: זה לא קשור.

בת שבע שרמן-שני: שני אנשים סתם יכולים ללכת למגשר אז הסעיף לא חל עליהם.

בת שבע שרמן-שני: אבל לפי מה שכתוב בסעיף הזה ברגע שהם הלכו למגשר כמו שאת מדברת עליו, יש לו אחריות מול יחידת הסיוע.

ענת ענבר: לא, למה שתהיה לו אחריות מול יחידת הסיוע?

בת שבע שרמן-שני: כי זה מה שכתוב.

ענת ענבר: אני לא חושבת שזה נכון.

ענת ענבר: אני לא חושבת שיחידת סיוע צריכה להמשיך - - -

קריאות: - - -

קריאה: למה אי-אפשר להחזיר אחורה את העניין שגם נושא המגשרים יהיו אצלכם?

ענת ענבר: אבל אנחנו לא רוצים את המגשרים אצלנו.

ענת ענבר: אנחנו עושים חלק מהגישורים, אבל אנחנו לא יכולים לקבל אחריות על גישור שנעשה בחוץ.

קריאה: למה שזה לא יהיה כמו רשימת מומחים?

ענת ענבר: כי כרגע אין תקנות מגשרים.

בת שבע שרמן-שני: ברגע שזה עובר דרך יחידת הסיוע ההליכים מעוכבים.

בת שבע שרמן-שני: זה שונה לגמרי ממצב שבו שני הצדדים הלכו למגשר חיצוני.

ענת ענבר: אבל הם סיימו את הטיפול ביחידת סיוע.

ענת ענבר: הם החליטו לצאת לגישור בחוץ.

ענת ענבר: סיימו את הטיפול.

ענת ענבר: המגשר אחראי לגישור הוא האחראי להודיע לבית משפט, לתת לו את ההסכם.

ענת ענבר: אם אנחנו עושים גישור, אנחנו מעבירים את ההסכם לבית הדין.

ענת ענבר: ברגע שהם יצאו אז הם עזבו אותנו.

ענת ענבר: אנחנו לא יכולים.

ענת ענבר: אנחנו מקבלים 8,000 משפחות בשנה.

ענת ענבר: אנחנו לא יכולים על כל משפחה שיוצאת.

ענת ענבר: אין לנו כוח-אדם לעקוב אחרי זה.

יסכה מזרחי: השאלה היא האם בתי הדין יוכלו לתת המלצה ללכת לגישור ויהיו להם רשימות משלהם?

יסכה מזרחי: האם בתי הדין יוכלו להפנות למגשרים או לא?

דוד רותם: לא, רק דרך יחידת הסיוע.

דוד רותם: הרב יעקבי, בבקשה.

שמעון יעקבי: אני רואה חשיבות דווקא בתוספת שהוספה פה כי אם החלטנו שיחידת הסיוע מפנה לגישור ועולות פה שאלות של טובת הקטינים, ולפעמים יש ניגודי עניינים בין הילדים, בין הקטינים, לבין ההורים, חשוב שיחידת הסיוע תיתן דעתה האם אין בהסכם המוצע, בהסכם שהגיעו אליו הצדדים בגישור, פגיעה בטובת הילדים.

שמעון יעקבי: יש לזה משמעות ולי נראה שחשוב שייתנו דעתם בעניין הזה, שייתנו המלצות לחיוב או לשלילה.

דוד רותם: למה הם צריכים להמליץ?

דוד רותם: זה אחר כך מגיע לבית הדין.

דוד רותם: בית הדין בוודאי מבין בטובת הילדים.

שמעון יעקבי: בית הדין מבין בהכול, ויכול להיות שלא צריך את יחידות הסיוע.

דוד רותם: לא צריך להגזים.

דוד רותם: אדוני מגזים לחלוטין.

שמעון יעקבי: הפוך בה והפוך בה דכולי בה.

דוד רותם: הפוך בה, הפוך בה, כולי בה, ובתי הדין לא הופכים בה ולא יודעים כלום.

בת שבע שרמן-שני: בתי הדין יוצאים מנקודת הנחה שבמה שיוצא ידי יחידת הסיוע נבדקה טובת הילד.

בת שבע שרמן-שני: אם הלכו למגשר פרטי אז הם הלכו למגשר והם הגיעו להסכם.

בת שבע שרמן-שני: כשזה מגיע לבית הדין האחריות על בית הדין, בין אם הלכו למגשר או עשו את ההסכם ביניהם, לבדוק האם טובת הקטין נשקלה או לא.

בת שבע שרמן-שני: פה יש יצור כלאיים כי מצד אחד יחידת הסיוע מודיעה לבית הדין: הפנינו אותם למגשר, ובית הדין מייד מעכב הליכים.

בת שבע שרמן-שני: מצד שני, יחידת הסיוע לא לוקחת אחריות על מה שקורה בהליך הגישור.

ענת ענבר: אבל היא לא יכולה להמשיך לקחת אחריות.

בת שבע שרמן-שני: אני אומרת: היא לא רוצה לקחת אחריות, בסדר - שלא תודיע לבית הדין, שלא יהיה עיכוב הליכים, שיחזור ההליך כמו שהוא.

בת שבע שרמן-שני: אתם שחררתם אחריות, זה לא באחריות שלכם, תודיעו לבית הדין: הם כבר לא מטופלים על-ידי יחידת הסיוע.

בת שבע שרמן-שני: אם הצדדים רוצים להפסיק את ההליכים ביניהם, סבבה.

בת שבע שרמן-שני: אם לא, אז עכשיו זה מתעכב עוד אצל המגשר.

ענת ענבר: אני לא מבינה מה הבעיה.

ענת ענבר: למה שלא נודיע לבית הדין שהם התחילו גישור במקום מסוים ואז אותו מגשר מגיש את ההסכם לבית הדין, בית הדין בודק אותו.

בת שבע שרמן-שני: כי אנחנו לא יודעים מה קורה אצל המגשר ובינתיים ההליכים מעוכבים בבתי הדין הרבניים.

ענת ענבר: את רוצה שאני אעקוב אחרי מה שקורה אצל - - -

בת שבע שרמן-שני: אני לא רוצה שתעקבי, אבל אני לא חושבת שבית הדין צריך עכשיו לעכב הליכים.

בת שבע שרמן-שני: אני חושבת שברגע שאת אומרת: זה לא בידיים שלי, בית הדין הרבני צריך להבין שזה יצא ידי יחידת הסיוע ועכשיו חוזרים למסלול הרגיל.

בת שבע שרמן-שני: הצדדים רוצים ללכת למגשר, ילכו למגשר.

בת שבע שרמן-שני: הצדדים רוצים להגיע להסכם ביניהם, יגיעו להסכם ביניהם.

בת שבע שרמן-שני: זה יהיה כלי לסחטנות ומשיכת הליכים.

בת שבע שרמן-שני: זו תהיה דרך שדרך יחידת הסיוע יבחרו מגשר.

בת שבע שרמן-שני: במקום שילכו אוטומטית למגשר ילכו דרך יחידת הסיוע כביכול למגשר, ימשכו הליכים ובינתיים הליכים מעוכבים בבית הדין הרבני.

תמי סלע: אבל גם היום כשמפנים לגישור אני מניחה שעושים עיכוב הליכים.

בת שבע שרמן-שני: לא מפנים לגישור.

בת שבע שרמן-שני: אם הצדדים רוצים להגיע לגישור הם הולכים לגישור.

בת שבע שרמן-שני: הם לא צריכים הפנייה של בית הדין לזה.

בת שבע שרמן-שני: הם הולכים למגשר חיצוני אם הם רוצים, וזה מה שהם עושים.

בת שבע שרמן-שני: אבל פה את נותנת גושפנקה לעיכוב הליכים בבית הדין הרבני.

בת שבע שרמן-שני: לא יכול לקרות בינתיים שום דברו ואנשים משתמשים בגישור כשאין שום פיקוח.

ענת ענבר: רוב הגישור נעשה אצלנו.

ענת ענבר: יש מקרים שלא רוצים לעשות אצלנו, וזכותם ללכת.

בת שבע שרמן-שני: אנחנו מדברים על המקרים הבעייתיים שזה לא נעשה אצלכם.

בת שבע שרמן-שני: כשזה נעשה אצלכם, האחריות היא עליכם, והאחריות גם בעניין טובת הילדים.

בת שבע שרמן-שני: בזה כולנו מסכימים וגם בית הדין הרבני.

בת שבע שרמן-שני: כשמגיע הסכם שעבר דרך יחידת הסיוע הדיינים בבית הדין הרבני אמורים להיות רגועים ולהיות בטוחים שהעניין של טובת הילד נבדק.

בת שבע שרמן-שני: פה זה עבר כביכול דרך יחידת הסיוע.

בת שבע שרמן-שני: אין אחריות של יחידת הסיוע.

בת שבע שרמן-שני: אנחנו לא יודעים אם לא היה שם משהו שהוא מאוד בעייתי.

ענת ענבר: אם לבית הדין יש שאלה הוא יכול תמיד לפנות אלינו.

בת שבע שרמן-שני: אבל הוא מניח שזה עבר דרך יחידת הסיוע.

דוד רותם: ממתי בתי הדין מניחים משהו?

תמי סלע: יש פה אולי כמה דברים שאפשר דרך התקנות קצת לעשות בהם סדר.

תמי סלע: האחד, תקופת העיכוב כי באמת יכול להיות שהעיכוב צריך להיות מוגבל, עם האפשרות להארכה, אבל לפחות שיהיה איזשהו פיקוח מעת לעת של בית הדין איפה הדברים עומדים ושלא מראש יהיה איזשהו עיכוב כזה ללא סוף ותיק לא יטופל לתקופה בלתי מוגבלת.

דוד רותם: לא, כתוב שזה לפניו לתקופה שיקבע.

תמי סלע: יכול להיות שאפשר להגביל אותם.

פרץ סגל: זה דווקא לקוח מתוך תקנות בתי המשפט.

דוד רותם: למה אני צריך להגביל אותם?

דוד רותם: זה רק גישור שהולך דרך יחידת הסיוע, זה לא כל גישור.

תמי סלע: לא, לא.

דוד רותם: לא נכון.

דוד רותם: הסכימו בעלי הדין, לפי הצעת יחידת הסיוע, לפנות לגישור - - -

תמי סלע: הם הציעו להם ללכת לגישור, אבל זה לא גישור ביחידת הסיוע.

תמי סלע: להיפך, דווקא הסעיף הזה זה גישור שהוא לא ביחידת הסיוע ואולי גם את זה כדאי להדגיש בכותרת, שזה העברת לעניין לגישור מחוץ ליחידת הסיוע.

תמי סלע: היום אין שום פיקוח על הגישור, אין תנאים, אין רשימות.

תמי סלע: זה בעיה.

שמעון יעקבי: אני רואה בחיוב רב התייחסות של יחידת הסיוע לתוצאות של גישור שמעורבות בהן קטינים.

שמעון יעקבי: אומרת הגברת ענבר שהיא לא יכולה לקחת על עצמה את האחריות על כל תיק ותיק.

שמעון יעקבי: אציע דרך ביניים.

שמעון יעקבי: כדי לתת קריאת כיוון לבית הדין שרצוי לבקש בעניינם של קטינים התייחסות של יחידת הסיוע, ייאמר בסיפה של (ד) במקום מה שכתוב פה בקו: בית הדין רשאי לבקש מיחידת הסיוע את התייחסותה, את המלצתה, בעניין הזה.

שמעון יעקבי: נכון שיש לו סמכות.

דוד רותם: יש לו סמכות כזאת?

שמעון יעקבי: יש לו סמכות כזאת.

דוד רותם: אני לא מוסיף לו סמכויות בתקנות.

שמעון יעקבי: יש לו סמכות מכוח הרישה.

שמעון יעקבי: אני מתכוון לתת רק קריאת כיוון של מתקיני התקנות שרצוי הדבר הזה להיעשות, ובית הדין לפי שיקוליו.

שמעון יעקבי: יכול להיות מקרה אחד שהוא לא יעשה כן.

שמעון יעקבי: אני חושב שבזה אנחנו מאזנים בין הגישות החולקות.

ענת ענבר: אין בעיה.

תמי סלע: זה דבר אחד.

תמי סלע: אבל אני אולי גם מציעה שיהיה איזשהו נוהל מסודר שיצא או מבית הדין או מיחידת הסיוע ברגע שהיא מעבירה למגשר, בכתב אפילו, שמועבר למגשר ומפרט את חובותיו.

תמי סלע: בין היתר, לעניין הודעה ברגע שיש תניות שמתייחסות לקטינים, והודעה על כך שהגישור הפסיק, שהוא חייב להודיע למי.

ענת ענבר: אם אנחנו נדע מי הוא - - -

דוד רותם: זה רק מה שעובר דרככם.

ענת ענבר: כן, אבל לא תמיד אנחנו יודעים.

תמי סלע: כשבעלי הדין מופנים לגישור לפי הצעת יחידת הסיוע, יחידת הסיוע תודיע למגשר על חובותיו לפי סעיף זה.

תומר כרמי: לא תמיד הם יודעים מי המגשר.

תמי סלע: הם יצטרכו לדעת, צריך להיות פה איזשהו הסדר – שהם יודעים לפחות לאיזה מגשר עבר התיק, אז הם יעשו רשימה.

יסכה מזרחי: אבל בבתי משפט יש מגשרי מהות.

יסכה מזרחי: למה אי-אפשר - - - את זה בבתי הדין ולבתי משפט לענייני משפחה?

ענת ענבר: אין במשפחה מהות.

יסכה מזרחי: אז אפשר להציע הצעה מקבילה בעניין הזה.

תמי סלע: אני שואלת לעניין התקופה.

תמי סלע: האם אתה מוצא לנכון להגביל את התקופה הראשונית של העיכוב?

תמי סלע: אדוני היושב-ראש, האם אתה מוצא לנכון לקבוע איזושהי הגבלה לתקופת העיכוב הראשונית בשל החשש שעולה פה בדיונים בנושאים של הליכים בבתי הדין שדברים יתעכבו יתר על המידה?

תמי סלע: אנחנו מדברים פה על הליכים שיש בהם מתן גט.

בת שבע שרמן-שני: יש לי שאלה.

בת שבע שרמן-שני: מה המהות של ההודעה הזאת, סעיף 8 (א) ההודעה של יחידות הסיוע לבית הדין?

בת שבע שרמן-שני: זה עבר למגשר חיצוני, אין לכם שום אחריות על מה קורה שם.

בת שבע שרמן-שני: למה אתם מודיעים לבית הדין שזה עבר למגשר חיצוני?

בת שבע שרמן-שני: ההשלכה של זה היא השלכה מאוד חמורה של עיכוב הליכים שזה אחת הבעיות הכי גדולות בבית הדין הרבני, עניין עיכוב ההליכים.

בת שבע שרמן-שני: למה אנחנו צריכים בכלל שיחידות הסיוע?

בת שבע שרמן-שני: שיודיעו שהם מסירים ידם מ- - -

דוד רותם: בת שבע, לא הגישו הודעה לבית הדין, אז ההליכים לא מעוכבים?

בת שבע שרמן-שני: ההליכים מעוכבים כל זמן שזה ביחידת הסיוע.

בת שבע שרמן-שני: זה כבר לא ביחידת הסיוע אז שיעבור - - -

ענת ענבר: הם לא מעוכבים בגלל זה, הם מעוכבים בגלל הגישור.

ענת ענבר: לא בגלל שזה ביחידת הסיוע.

ענת ענבר: אנחנו חייבים לתת תשובה לבית משפט תוך שלושים יום.

ענת ענבר: אנחנו מודיעים לבית המשפט: הצדדים היו ביחידת סיוע, החליטו ללכת לגישור.

ענת ענבר: עכשיו בית הדין מעכב את ההליכים לא בגלל שהם אצלנו.

בת שבע שרמן-שני: למה שבית הדין יעכב?

בת שבע שרמן-שני: שימשיך את ההליכים.

ענת ענבר: כי הם בגישור.

בת שבע שרמן-שני: אם הם רוצים שההליכים יעוכבו שיודיעו לבית הדין שהם רוצים שההליכים יעוכבו.

בת שבע שרמן-שני: למה שזה יהיה הליך אוטומטי?

בת שבע שרמן-שני: אנחנו אפילו לא יודעים אם הם בחרו מגשר.

בת שבע שרמן-שני: את הצעת להם את העניין של הגישור, רעיון טוב ובזה זה נגמר.

בת שבע שרמן-שני: זהו, ההליכים שלהם מעוכבים והם צריכים ליזום פתיחת ההליכים מחדש.

דוד רותם: כאשר זה הולך לגישור צריך לעכב את ההליכים.

בת שבע שרמן-שני: אבל לא בטוח שזה הולך לגישור.

בת שבע שרמן-שני: בסך הכול הם היו ביחידת הסיוע.

בת שבע שרמן-שני: הציעו להם גישור, והם אמרו בסדר.

בת שבע שרמן-שני: אנחנו לא יודעים - - -

תמי סלע: אז אולי צריך לומר שהוא רשאי לעכב את ההליכים לאחר שהוא קיבל את עמדת הצדדים.

ענת ענבר: או לכתוב שהצדדים יודיעו לבית הדין מיהו המגשר או יבקשו מבית הדין עיכוב הליכים.

בת שבע שרמן-שני: - - - שיחזירו את הכוח לידיים שלהם, זהו.

בת שבע שרמן-שני: הם הסכימו בסך הכול להצעה, אבל אנחנו אפילו לא יודעים אם הם בחרו מגשר, אם הם הסכימו על מגשר.

בת שבע שרמן-שני: יכול להיות שהם רבים עכשיו על מי המגשר ובינתיים ההליכים מעוכבים.

ליאורה אברמוביץ: זה נכון שחסרה פה חוליה שאכן יש הליך גישור ואכן מתקיים הליך גישור.

בת שבע שרמן-שני: אבל זה אחריות של הצדדים, למה זה צריך להיות באחריות של יחידת הסיוע?

שמעון יעקבי: אולי נכתוב: ונקבעה זהותו של המגשר בסעיף קטן (א).

שמעון יעקבי: הסכימו בעלי הדין לפנות לגישור כמשמעותו וכו', ונקבעה זהותו של המגשר, תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין.

דוד רותם: לא, המילים: נקבעה זהותו של המגשר לא שוות כלום.

תמי סלע: צריך אולי לומר: פנו בעלי הדין למגשר לפי הצעת יחידת הסיוע, ואני אפילו לא צריכה להגיד גישור כמשמעותו.

דוד רותם: פנו בעלי הדין למגשר.

בת שבע שרמן-שני: ואם הם פנו למגשר לא לפי החלטת יחידת הסיוע אז אנחנו כן מאפשרים - - -?

תמי סלע: לא, אבל אז אני לא צריכה שיחידת הסיוע תודיע.

דוד רותם: אז אתם תגישו בקשה משותפת - - -

בת שבע שרמן-שני: אני אומרת שגם כך את לא צריכה שיחידת הסיוע - - -.

בת שבע שרמן-שני: מה, הם צריכים לעקוב אם בחרו מגשר או לא?

דוד רותם: כן.

בת שבע שרמן-שני: האחריות על יחידת הסיוע ברגע שהם הציעו להם את זה גם לעקוב שהם בחרו?

דוד רותם: כן.

שמעון יעקבי: הצדדים האלה נמצאים בפני יחידת הסיוע מפני שמישהו הפנה אותם.

שמעון יעקבי: הם נמצאים שם, אז בוודאי שיש קשר ליחידת הסיוע.

תמי סלע: אני חייבת לומר שלמעשה בהמשך להערה שהיתה פה גם קודם על הסמכות להסדיר עניינים בצו הזה מכוח החוק, גם פה כל ההתייחסות לסמכות של בית הדין להורות על עיכוב ההליכים זה חורג מהמנדט של החוק.

תמי סלע: הסמכות היא להסדיר את התנהלות יחידת הסיוע וסדרי העבודה שלה והנהלים ועבודתה, ולא על - - -.

תמי סלע: אפשר פשוט למחוק את הסיפה.

דוד רותם: אז אפשר לעשות: תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין.

בת שבע שרמן-שני: זה מה שאני אומרת, הסעיף הזה ראוי שהוא יימחק.

תמי סלע: תודיע לבית הדין.

דוד רותם: אין שום בעיה, אנחנו נמחק את הסיפה, רק יודיע על כך לבית הדין.

שמעון יעקבי: אני מקבל את ההערה.

שמעון יעקבי: לא הוא יורה, הוא ישקול לעכב - - -

דוד רותם: אני לא אומר לבית הדין מה לעשות.

דוד רותם: בית הדין יעשה מה שהוא רוצה.

דוד רותם: אני לא מגביל את סמכותו ולא מוסיף לו סמכויות, ולא מציע לו הצעות.

דוד רותם: אני מודיע לבית הדין.

דוד רותם: תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין", נקודה.

דוד רותם: מה יעשה בית הדין?

דוד רותם: בסמכותו שלו – מה שהוא יחליט.

דוד רותם: הוא יעכב את ההליכים ובת שבע אחר כך תבוא בטענות: לא הגבילו את הזמן שלו.

דוד רותם: אבל זה בסדר.

בת שבע שרמן-שני: ממילא הוא יעכב את ההליכים, אבל פה אנחנו נותנים לו אסמכתה חוקית לזה.

דוד רותם: בוא נאמר כך, הוא לא צריך אסמכתה חוקית לעכב את ההליכים.

דוד רותם: הוא פשוט לא מקיים דיונים.

עדי בלוטנר: - - -שבאמת מתקיים גישור ושאין הימשכות הליכים.

עדי בלוטנר: מהכירות עם השטח, באמת שאין עיכוב הליכים אמורפי שכזה מבלי שיש איזשהו מגשר בעניין.

ענת ענבר: אם מישהו רוצה לעכב הוא יעשה את זה מכל מיני סיבות.

עדי בלוטנר: את צודקת, אבל בואו לא ניתן עוד כלי.

עדי בלוטנר: אנחנו חוששות מהכלי הזה.

עדי בלוטנר: ההודעה של יחידת הסיוע צריכה להיות כזאת שבית הדין לא מבין ממנה שהוא צריך להורות על עיכוב הליכים.

עדי בלוטנר: זאת אומרת, נוסח ההודעה גם חשוב מבחינתכם.

תמי סלע: גם בתקנה (ב) אני צריכה למחוק את המילים: "יורה על חידוש ההליכים" כי הכול תלוי במה שהוא עשה, שהודיעו לו על זה שהצדדים פנו למגשר.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: "הפסיק בעל דין את הייעוץ או הגישור", וכתוב "ונמסרה", צריך לכתוב: ותימסר על כך הודעה לבית הדין.

שמעון יעקבי: גברותי ורבותי, אולי אנחנו נכנסים פה לאיזשהו מוקש, כי אם לא תימסר הודעה לבית הדין ולא תהיינה הוראות והצדדים, בית הדין באופן אוטומטי חצי שנה שאין פעילות בתיק, התיק עולה לבית הדין והתיק נסגר.

שמעון יעקבי: יכול להיות שיהיה לנו כאן מוקש ויהיה נזק לאותם צדדים.

דוד רותם: לא, אנחנו נמסור הודעה.

דוד רותם: על כל דבר תימסר הודעה לבית הדין.

תמי סלע: אם יש הודעה על גישור ממילא בית הדין צריך לשקול נושא עיכוב של הליכים.

דוד רותם: בית הדין יקבל הודעה שהתיק נמצא בגישור.

שמעון יעקבי: הפרקטיקה בשטח היא בהתאם לתקנות הדיון שלא תמיד בית הדין שואל את הצדדים.

בת שבע שרמן-שני: כשאנחנו טענו את זה בדיונים בוועדת חוקה נטען כנגדנו הפוך.

דוד רותם: עו"ד יעקבי, בוא נאמר כך, תימסר הודעה לבית הדין שהצדדים החליטו ללכת לגישור, יש הודעה כזאת בתיק, יחליט בית הדין לעכב או לא לעכב – מה הוא רוצה.

דוד רותם: עברה חצי שנה והתיק עדיין בגישור - - -

שמעון יעקבי: לא יודעים, אף אחד לא מסר הודעה.

דוד רותם: יודעים כי לא הודיעו לו אחרת.

דוד רותם: בסעיף (ב) יהיה כתוב שכשהפסיק בעל הדין את הייעוץ או הגישור תימסר על כך הודעה על בית הדין.

אברהם מיכאלי: בתקנות סדר הדין האזרחי יש לנו איזה הודעה שמודיעים תמיד לצדדים לפני שסוגרים תיק.

אברהם מיכאלי: למה שיסגרו תיק?

שמעון יעקבי: תקנות הדיון אומרות ברירת המחדל היא צריך לפנות לצדדים.

אברהם מיכאלי: דודו, אני מתכוון באמת שתהיה הודעה לצדדים לפני שסוגרים את התיק.

דוד רותם: בסדר, מה אתה רוצה שאני אעשה?

דוד רותם: גם היום כתוב שצריכה להיות הודעה לצדדים.

אברהם מיכאלי: לא, הוא אומר שאין הודעה כזאת.

דוד רותם: יש צורך בהודעה.

דוד רותם: הוא אומר שבפועל, בפרקטיקה, לא עושים.

שמעון יעקבי: ברירת המחדל היא שצריך להודיע לצדדים, כך כתוב בתקנות הדיון.

שמעון יעקבי: אבל יש סיפה שם שאומרת שבית הדין רשאי מנימוקים, עד כמה שזכור לי, לסגור את התיק גם מבלי לשאול את הצדדים אם התיק הוזנח.

שמעון יעקבי: מה שקורה הוא ש- - -

אברהם מיכאלי: אגב, גם בית המשפט סוגר תיק אם הוא מוזנח, מה לעשות?

שמעון יעקבי: ואם בית הדין נותן החלטה בלי לשאול את הצדדים וההחלטה נשלחת לצדדים אז כל צד רשאי לפנות לבית הדין תוך 15 יום ולבקש לחדש את ההליך מבלי לשלם אגרה.

שמעון יעקבי: יש פה גם כן איזשהו איזון.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אני מציע שאדוני כיועץ משפטי של מערכת בתי הדין הרבניים ידאג שבתי הדין יפעלו לפי התקנות.

שמעון יעקבי: עם כל הכבוד, זה לא בסמכויותיי, זה סמכותו של מנהל בתי הדין.

דוד רותם: אז תפנה למנהל בתי הדין ותגיד לו שבתי הדין לא מנהלים, לא שומרים את התקנות.

שמעון יעקבי: אני לא אמרתי שהם "לא מנהלים", אבל זה לא סמכותי כיועץ משפטי לתת את ההוראות האלה.

דוד רותם: יעקבי, תפסיק עם ההיתממות הזאת ועם ההצטדקות הזאת.

דוד רותם: כיועץ משפטי יש לך סמכות להכול.

שמעון יעקבי: אפשר לקבל את זה בכתב?

דוד רותם: כן, בוודאי.

דוד רותם: אתה יכול לראות את זה אצל כל היועצים המשפטיים.

תמי סלע: אני אנסה לסכם את הסעיף הזה.

תמי סלע: אם אני מבינה את הסיכום פה.

תמי סלע: בסעיף קטן (א) אנחנו נישאר עם נוסח רזה יותר שלפיו: פנו בעלי הדין למגשר לפי הצעת יחידת הסיוע, תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין.

תמי סלע: הפסיק בעל דין את הגישור ומסר על כך הודעה לצד השני - - -

פרץ סגל: רגע, אבל עניין זמן הגישור.

פרץ סגל: חייבת להיות הוראה שבזמן הגישור - - -

דוד רותם: אני לא יכול לתת הנחיות לבית הדין.

דוד רותם: יכול בית הדין להחליט שהוא לא רוצה.

שמעון יעקבי: אתה יכול בצורה - - -

דוד רותם: אני לא רוצה לתת הנחיות לבתי הדין.

דוד רותם: יש להם סמכות, שיעשו מה שהם רוצים.

פרץ סגל: כי המשמעות של הדבר היא שבעל דין יכול תוך כדי הגישור לפנות לבית הדין, וזה מה שנמנע בתקנות סדר הדין האזרחי כשאומרים: בזמן שאתה מנהל גישור אתה לא יכול לפנות לבית הדין אלא לשמירת המצב הקיים או - - -

דוד רותם: זה עניין של סמכות של בית הדין שהיא סמכות טבועה שלו לעכב או לא לעכב.

פרץ סגל: לא, לא רק לעכב.

פרץ סגל: אבל שבזמן העיכוב לא יהיה - - -

תמי סלע: זה מעורר את הצורך הקיים באמת לקבוע תקנות סדרי דין מסודרות גם לבתי הדין כי באמת בבתי המשפט לענייני משפחה אין בעיה לקבוע את זה בתקנות כי הסמכות קיימת גם להורות לבית המשפט איך - - -

שמעון יעקבי: ללא צורך לפנות לוועדת חוקה.

תמי סלע: - - - בעיה בפני עצמה.

דוד רותם: על בתי משפט - כן, זה נכון.

דוד רותם: אבל בוא נאמר כך, תקנות סדרי הדין של בתי הדין הרבניים, כל מה שכתוב שהוא לבתי הדין הרבניים, לא יצאו מוועדת חוקה.

דוד רותם: אני אצא, אבל לא התקנות.

תמי סלע: ב-(ב): הפסיק בעל דין את הגישור ומסר על כך הודעה לצד השני, למגשר או ליחידת הסיוע, יודיע על כך בעל הדין בכתב לבית הדין.

תמי סלע: ב-(ג): הגיעו בעלי הדין להסדר הסכסוך בגישור, רשאי בית הדין לאשר את ההסכם ולתת לו תוקף של פסק דין בעניינים של בין בעלי הדין המצויים בסמכותו.

תמי סלע: גם פה חסרה הודעה ליחידת הסיוע על כך שהם הגיעו ל - - -

ענת ענבר: לא, אבל אפשר להוריד את יחידת הסיוע גם בסעיף (ב), כי אם אמרנו שיחידת סיוע רק מודיעה ולא עוקבת אחרי הגישור אז למה הוא צריך להודיע לנו?

ענת ענבר: אפשר למחוק את זה.

ענת ענבר: הוא צריך להודיע לבית הדין שהגישור נפסק או לתת את ההסכם.

תמי סלע: זה כן רצוי שגם ליחידת הסיוע יהיה מעקב.

דוד רותם: אני רוצה שיודיעו ליחידת הסיוע כדי שגם אתם תודיעו לבית הדין: התיק כבר לא אצלנו.

תמי סלע: אני אפילו הייתי מציעה שיחידת הסיוע כן תבדוק אחת לאיזושהי תקופה – נניח אחת לשלושה חודשים – שעדיין הליך הגישור הזה מתקיים ויש באמת הצדקה להמשך עיכוב ההליכים או למה שמתנהל.

תמי סלע: אבל אני לא - - -

תומר כרמי: אבל זה לא עולה מהסעיף הזה.

תמי סלע: כרגע זה לא עולה.

תמי סלע: אפשר היה להוסיף דבר כזה שאחת לשלושה חודשים יחידת הסיוע - - -

פרץ סגל: על-פי תקנות הגישור זה לבית המשפט שבאמת אחת לכמה זמן צריכים להודיע.

פרץ סגל: אבל אין לנו פה תקנות, שוב, בנוגע לעניין בבתי הדין הרבניים.

תמי סלע: אז השאלה היא האם לא היה רצוי שיחידת הסיוע אחת לתקופה של שלושה חודשים, נניח, תדווח לבית הדין האם עדיין מתנהל הליך הגישור הזה.

תמי סלע: זה קצת עונה גם לקושי הזה שאחרי חצי שנה עלולים להגיד שזנחו את התיק ולמחוק אותו.

פרץ סגל: אולי היועץ המשפטי יציע - - -

קריאה: זה יהיה בתקנה תתקפ"ג אחרי שנדון בכל התקנות הקודמות - - -

פרץ סגל: אני מציע שבעניין הזה אפשר לעשות חריג ולא חייבים לעשות את זה בתקנות הדיון.

פרץ סגל: תקנות גישור אפשר להתחיל.

תמי סלע: מה עמדתכם על איזושהי הוראה כזאת שלפיה יחידת הסיוע אחת נניח לשלושה חודשים תוודא שעדיין הליך הגישור הזה מתנהל ובעצם תנהל איזשהו מעקב מינימאלי?

פרץ סגל: תקנה מעין זו קיימת בבית המשפט עצמו.

פרץ סגל: אם פה יחידת הסיוע מוכנה לעשות את זה אני אברך על כך כי בבית משפט זו חובה באמת.

ענת ענבר: זה בעייתי מאוד להתחיל לחפש את האנשים.

תמי סלע: למה?

תמי סלע: יודעים מי המגשר ואחת לשלושה חודשים בודקים אם עוד יש שם- - -

ענת ענבר: מאוד בעייתי.

ענת ענבר: ואז ניכנס לתוך הסיפור שמישהו כן רוצה, ומישהו לא רוצה.

ענת ענבר: אנחנו נכנסים פה לתוך מצב שאחד כן רוצה להמשיך בעוד השני לא רוצה.

תמי סלע: אבל אם הגישור נפסק אמורים הרי להודיע על כך לבית הדין ולהמשיך בהליכים.

תמי סלע: אף אחד לא יודע מה קורה עם הגישור הזה.

ענת ענבר: למה לא תקצבו בסעיף (א) את הזמן ואז ברגע שעבר הזמן בית הדין - - -

תמי סלע: אני חושבת שאחת משתיים: או לקצוב, אבל אם אנחנו לא מורים על עיכוב אז אין מה לקצוב את הזמן.

דוד רותם: אני לא מורה על עיכוב, אז מה אני אעשה?

תמי סלע: דרך התקנות האלה אני יכולה רק להתייחס להתנהלות של יחידות הסיוע.

תמי סלע: ולכן, הדרך שלי לבטא את המעקב הזה היא דרך זה שיחידת הסיוע תעשה אותו.

תמי סלע: זה גם לא נשמע לי נטל אחת לשלושה חודשים לבדוק.

תמי סלע: הרי אמרתם שרוב הגישורים מתבצעים ביחידת הסיוע ופחות בהפניה למגשרים חיצוניים.

ענת ענבר: הבדיקה היא לא הבעיה.

ענת ענבר: הבעיה היא שאנחנו יכולים להסתבך עם זה.

ענת ענבר: כלומר, תמיד צד אחד יגיד: אנחנו ממשיכים וצד שני יגיד: אנחנו לא ממשיכים.

קריאות: אם לא ממשיכים אז אין גישור.

קריאות: צריך שניים לטנגו.

שמעון יעקבי: אני חושב שסעיף קטן (ב) מתייתר לגמרי לאור התיקונים שעשינו ב-(א).

פרץ סגל: (ב) מתייתר, אלא אם כן מחליטים שהכול יהיה ביחידת הסיוע.

פרץ סגל: כלומר, הדיווח יהיה ליחידת הסיוע, ההפסקה תהיה ליחידת הסיוע.

פרץ סגל: זאת השאלה.

ענת ענבר: זה תלוי בהיקפים.

ענת ענבר: אם זה מקרים בודדים אין בעיה, אבל אם זה הרבה מקרים אז צריך - - -

דוד רותם: מה אתה רוצה מיחידת הסיוע?

דוד רותם: לא הבנתי.

דוד רותם: האם אתה נותן להם כוח-אדם?

דוד רותם: האם אתה רוצה שיתחילו לעקוב אחרי המגשרים?

פרץ סגל: הרי המטרה העיקרית כשמפנים ליחידת סיוע היא לראות אם יחידת הסיוע יכולה לתת את הפתרון.

פרץ סגל: במקרים מסוימים אין הצדקה שיחידת הסיוע תיתן את הפתרון, ולכן אני חוסך ליחידת הסיוע על-ידי כך שמפנים לגישור חיצוני.

פרץ סגל: אבל במידה והגישור החיצוני לא מצליח השאלה האם יחידת הסיוע לא תיתן את דעתה האם היא תיקח את התיק הזה ותטפל בו.

דוד רותם: איך היא תדע שהגישור החיצוני לא הצליח?

דוד רותם: מי ידווח?

דוד רותם: את מי אתה מכריח לדווח?

פרץ סגל: בבית המשפט מי שיש כלפיו חובת דיווח זה השופט עצמו.

פרץ סגל: השאלה היא האם פה אנחנו עושים דבר מקביל לבית המשפט ביחידת הסיוע.

ענת ענבר: מה נעשה עם המידע הזה?

פרץ סגל: לזמן את הצדדים אליכם ולראות אם הם ילכו לטיפול אחר, לדוגמה, או שאתם תחליטו שאתם רוצים - - -

תמי סלע: אבל לפחות להודיע לבית הדין שהגישור נפסק או שהוא לא הצליח.

תמי סלע: אני חושבת שיש תועלת ב-(ב) במובן הזה שגם יחידת הסיוע שקיבלה פה הודעה מעבירה את המידע הזה לבית הדין.

תמי סלע: עוד דבר שחסר פה זה חובת המגשר למסור.

תמי סלע: בעצם גם עליו יש חובה להודיע על כך שהגישור נפסק

קריאות: לא עושים את זה.

קריאות: הוא לא עושה כי הוא לא מומחה.

קריאות: הוא מגשר הוא לא מומחה, והוא לא יודע את כל התקנות והחוקים.

אברהם מיכאלי: - - -אם לא מודיעים בית הדין יחדש את הדיון.

דוד רותם: זה בדיוק העניין.

דוד רותם: צריך להודיע, שהצדדים יודיעו לבית הדין.

אברהם מיכאלי: הצדדים האלה צריכים להיות אחראים.

אברהם מיכאלי: אני לא רוצה לגלגל עליכם את האחריות.

תמי סלע: גם הצדדים וגם המגשר.

דוד רותם: המגשר לא מכיר את בתי הדין.

דוד רותם: מה הוא חייב להם בכלל?

אברהם מיכאלי: אחד שלא דואג לעצמו, יש לו בעיה.

אברהם מיכאלי: ההיפך, שהם ירוצו ליחידת הסיוע ויבקשו אישור אם אתם מסייעים או לא מסייעים.

תמי סלע: הם היו ביחידת הסיוע, הם הופנו אליו, אל המגשר.

תמי סלע: אם זה נפסק אז הוא גם צריך להודיע.

דוד רותם: אבל לא יחידת הסיוע הפנתה - - -

תמי סלע: כן, אבל אם נייצר הודעה כזאת מיחידת הסיוע למגשר על חובותיו - - -

דוד רותם: ההודעות האלה הן על-פי חוק?

תמי סלע: אנחנו נכניס אותן לתקנה שברגע שיש הפנייה כזאת אז יחידת הסיוע תודיע למגשר על חובותיו לפי התקנות.

דוד רותם: אבל יחידת הסיוע לא יודעת מי המגשר בכלל.

אברהם מיכאלי: תמי, הצדדים יהיו בעלי אחריות.

אברהם מיכאלי: אם הם לא מודיעים אז שהם - - -

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: הצדדים יודיעו לבית הדין ובית הדין - - -

תמי סלע: אבל אז אין לי אף גורם שיש לו איזשהו מעקב אפילו מינימאלי.

דוד רותם: בית הדין, בית הדין.

אברהם מיכאלי: בית הדין יחליט אם הצד לא הודיע כמו שצריך.

דוד רותם: לבית הדין, הצדדים יודיעו לבית הדין.

אברהם מיכאלי: עו"ד יעקבי, לך יש עניין שיחידות הסיוע יהפכו לעוד גורם שמדווח?

אברהם מיכאלי: מה קרה?

אברהם מיכאלי: שהם, הצדדים, יביאו אישור מיחידת הסיוע כמו שעושים בבית משפט.

דוד רותם: יעקבי לא צריך יחידות סיוע בכלל.

שמעון יעקבי: סליחה?

שמעון יעקבי: למה אדוני משמיץ אותי?

דוד רותם: אני משמיץ אותך?

דוד רותם: אני אומר שאתה לא צריך יחידות סיוע.

שמעון יעקבי: מי במשך שנים פעל ודחף ולחץ כדי לקדם את הנושא הזה?

שמעון יעקבי: עם חבריי, אבל שנים אני כותב ומדבר.

אברהם מיכאלי: יירשם לזכותו.

דוד רותם: אוקיי, הצדדים יצטרכו להודיע לבית הדין.

אברהם מיכאלי: הצדדים יצטרכו לדווח.

אברהם מיכאלי: אתם תיתנו אישור האם אתם מטפלים בתיק או לא.

תמי סלע: אם רק הצדדים מדווחים על כל העניינים אני באמת לא יודע מה כל כך הצורך בתקנה הזאת.

תמי סלע: אם כל החובות הן של בעלי הדין ויחידת הסיוע בכלל מחוץ לעניין אז כל התקנה הזאת מיותרת.

דוד רותם: כן, היא מחוץ לעניין הזה, אין מה לעשות.

דוד רותם: יחידת הסיוע לא תעמוד בזה.

תמי סלע: כל התקנה מיותרת כי זה סתם לכתוב דברים שאין להם כיסוי.

דוד רותם: אז צריך להוריד את התקנה.

תמי סלע: אם היינו באים ואומרים שיחידת הסיוע נשארת בתמונה במובן זה שהיא עושה איזשהו מעקב שאנחנו חושבת שזה היה רצוי, מודיעה למגשר מה חובותיו אז היה טעם בזה לא, אז אין לי טעם בתקנה.

דוד רותם: יכול להיות שזה היה רצוי.

דוד רותם: תני להם כוח-אדם.

דוד רותם: אין להם כוח-אדם.

דוד רותם: אפשר להוריד את התקנה.

קריאה: מה את מורידה?

קריאה: איזה תקנה?

תמי סלע: כל תקנה 8.

תמי סלע: אין בה שום דבר.

תמי סלע: יש בה הוראה על תניות לגבי קטין שאף אחד לא מקיים אותה ויחידת הסיוע לא מתכוונת לעקוב אחריה.

תמי סלע: אז אם מישהו היה מוכן באמת לבצע משהו בהקשר הזה היה טעם לכתוב את זה.

תמי סלע: אם אנחנו כותבים משהו שאין לו אחיזה במציאות - - -

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אני רוצה שאם החליטו להעביר את זה לגישור חיצוני שיודיעו לבית הדין.

דוד רותם: אז זה 8(א), כן.

ענת ענבר: בוודאי, אנחנו חייבים להודיע.

ענת ענבר: זה אנחנו נעשה בלאו הכי.

ענת ענבר: זה חובתנו.

דוד רותם: אני לא יודע מה חובתכם.

דוד רותם: מה שלא כתוב לא חובה שלכם.

תמי סלע: זאת אומרת, פנו בעלי הדין למגשר מחוץ ליחידת הסיוע, תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין.

תמי סלע: אז כניס יחד עם - - -

דוד רותם: אני רוצה לדעת, הפסיק בעל דין את הייעוץ או את הגישור - - -

שמעון יעקבי: לא, (ב) מיותר.

דוד רותם: לא, אני רוצה שהצדדים יודיעו את זה לבית הדין.

שמעון יעקבי: זה בסדר.

שמעון יעקבי: הפסיק בעל דין את הגישור יודיע על כך לצד השני ולבית הדין ולמגשר.

קריאה: אולי אפילו שיודיעו מהי זהותו של המגשר, שיש באמת איזשהו הליך.

שמעון יעקבי: תמי, הפנייה לבית הדין לא מותנית בזה שהוא ייתן הודעות מוקדמות.

שמעון יעקבי: אבל הוא צריך להודיע לכולם.

תמי סלע: הפסיק בעל דין את הגישור, ימסור על כך הודעה בכתב לצד השני, למגשר ולבית הדין.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: למה את (ג) אתם רוצים להוריד?

דוד רותם: אני חושב ש-(ג) חשוב.

קריאות: (ג) בסדר.

קריאות: תשאיר, תשאיר.

תמי סלע: אוקיי.

תמי סלע: (ד) – פה נשארת השאלה באמת האם זה סתם משהו שכתוב ואין לו - - -

ענת ענבר: יודיע לבית הדין, לא יחידת הסיוע.

שמעון יעקבי: נכון.

שמעון יעקבי: יודיע המגשר לבית הדין אם תניות אלה אינן מנוגדות לטובת הקטין; בית הדין רשאי לבקש את חוות הדעת - - -

בת שבע שרמן-שני: אז אולי אנחנו נגיד שהמגשר יודיע שיש תניות שנוגעות לעניין הקטין, ולא משאירים לו לשיקול דעת האם זה פוגע בטובת הקטין או לא?

בת שבע שרמן-שני: הרי המגשר – אנחנו לא יודעים איזה כלים - - -

תמי סלע: אין לו, אין לו שיקול דעת.

תמי סלע: לפי ההוראה הזאת הוא חייב בכל מקרה להודיע.

תמי סלע: ברגע שיש תניות - - -

בת שבע שרמן-שני: אבל היום כתוב: אם אינן מנוגדות לטובת הקטין.

תמי סלע: נכון, נכון.

תמי סלע: זה אומר שאם יש תניות שנוגעות לקטין הוא בכל מקרה חייב להודיע הודעה.

תמי סלע: ההודעה יכולה להיות: ההתניות אינן מנוגדות לטובת הקטין, והיא יכולה להיות, וזה יהיה כבר יותר בעייתי, אבל - - -

בת שבע שרמן-שני: זה עניין של פרשנות מה שאת אומרת עכשיו.

תמי סלע: לא, לא.

תמי סלע: לכך התכוונו.

תמי סלע: לכן ניסחו את זה כך ולא אמרו: יודיע אם יש תניות שמנוגדות לטובת הקטין.

תמי סלע: ניסחו את זה כך שזו חובה, אבל היא מקוימת.

תמי סלע: הבעיה היא שהחובה הזאת לא מקוימת.

בת שבע שרמן-שני: אז אולי צריך שיהיה מנוסח בצורה הרבה יותר כמו שאני מציעה, שאולי המגשרים יבינו יותר, שאם יש תניה שנוגעת לעניינו של קטין יש חובה על המגשר להודיע לבית הדין על כך.

קריאה: איך המגשר יודע שיש לו חובה כזאת?

קריאה: איך הוא יודע אם אין את השם שלו, הוא לא מופיע בשום מקום.

תמי סלע: אפשר לשנות לחובת המגשר במקום "יודיע".

תמי סלע: חובת המגשר להודיע לבית הדין.

בת שבע שרמן-שני: המגשר – ברגע שההסכם יצא תחת ידו הוא בטוח שזה לא מנוגד לטובת הקטין.

קריאה: אבל יש מגשרים לא מקצועיים שלא מכירים את - - -

בת שבע שרמן-שני: - - - נקודת המוצא היא שכל מגשר בטוח שההסכם שהוא הגיע אליו הוא מצוין.

תמי סלע: אני מסכימה.

תמי סלע: התקנה הזאת – לא פלא שהיא לא מקוימת.

תמי סלע: בוא נקווה שבית הדין יעשה שימוש בסמכות.

תמי סלע: הגיעו בעלי הדין להסדר הסכסוך בגישור ונקבעו בהסכם תניות בעניינו של קטין, חובת המגשר להודיע לבית הדין אם תניות אלה אינן מנוגדות לטובת הקטין.

תמי סלע: בית הדין רשאי לבקש את עמדת יחידת הסיוע בעניין זה או את המלצת יחידת הסיוע.

דוד רותם: עמדת.

תמי סלע: עמדה.

תמי סלע: תחילת של תקנות אלה 30 ימים?

תמי סלע: בדרך כלל קובעים 30 ימים, אוקיי.

מאירה בסוק: יש פה בעיה של איזושהי לקונה בין המגשר לבין - - -

תמי סלע: שנובעת מזה שכל נושא הגישור לא מפוקח, לא מוסדר.

דוד רותם: אנחנו לא חוזרים אחורה, את זה כבר עברנו.

יסכה מזרחי: בסדר, אבל - - - מגשר לא מקצועי שלא יודע שיש לו חובה לדווח לבית הדין.

בת שבע שרמן-שני: אין פה הגדרה למגשר אפילו.

שמעון יעקבי: תמי, השמט- - - לפי הצעתך את ההפניה לסעיף 79.

תמי סלע: יש את הטופס שהוא בעצם זהה לטופס שקיים בבית משפט לענייני משפחה, הוא ההפניה ליחידת הסיוע: "אני מפנה את בעלי הדין ליחידת הסיוע.

תמי סלע: אני מפנה ליחידת הסיוע גם את בן/בני המשפחה.

תמי סלע: מטרת ההפניה: ההפניה היא לצורך אבחון, ייעוץ טיפול או גישור (להלן – ייעוץ) והוסבר לבעלי הדין טרם ההפניה כי על דברים שייאמרו ועל מידע שיימסר ליחידת הסיוע יחולו כללי אסור הפרסום והחיסיון ואי קבילות הקבועים בחוק בתי דין דתיים (יחידות סיוע), התשע"א-2011, וכי הייעוץ ביחידת הסיוע או הפסקתו לא ישפיעו על הדיון בבית הדין.

תמי סלע: "

בת שבע שרמן-שני: בעניין הזה, האם יחידת הסיוע או בית הדין מודיע ל - - -?

ענת ענבר: הוא כותב את זה בהפניה שלו.

ענת ענבר: זה ההפניה.

בת שבע שרמן-שני: אז בית הדין כביכול יסביר.

בת שבע שרמן-שני: השאלה היא אם כשהם מגיעים ליחידת הסיוע אז גם מסבירים להם?

ענת ענבר: אל תדאגי, זה המשפט הראשון שאומרים.

דוד רותם: לא, אני לא מבין.

דוד רותם: זה בית הדין מודיע לצדדים.

תמי סלע: היא שואלת אם גם ביחידת הסיוע מבהירים את זה לצדדים.

דוד רותם: למה צריך גם ביחידת הסיוע להסביר, מספיק שבית הדין מסביר.

שמעון יעקבי: אתה סומך על בתי הדין?

דוד רותם: אני סומך על בתי הדין, בוודאי.

תמי סלע: "ההפניה היא לקבלת חוות דעת והוסבר לבעלי הדין טרם ההפניה כי לא יחול חיסיון כלפי בית הדין על דברים שייאמרו או על מידע שיימסר ליחידת הסיוע לצורך מתן חוות הדעת.

תמי סלע: "

דוד רותם: אני סומך בטח על עורכי הדין של הצדדים, על כל הארגונים שעומדים שם.

ליאורה אברמוביץ: תמי, הערה טכנית.

ליאורה אברמוביץ: כתוב "תוספת" ומתחת לזה תקנה.

ליאורה אברמוביץ: זה תקנה 5 ולא תקנה 4.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: האם יש עוד מישהו שיש לו שאלות?

אדם אבזק: לאור עיקרון השוויון, אני רוצה שלפחות החלת הקמת יחידות הסיוע בבתי הדין השרעיים ושאר בתי הדין יהיה מהיר ככל האפשר כי אנחנו הסכמנו ראשונים שיהיו יחידות.

דוד רותם: אנחנו בהחלט מקווים שזה ייעשה מהר מאוד, אבל זה בסמכות השרים לא בסמכותנו.

תומר כרמי: תמי, את לא הורדת את ההפניה ל-79ג - - -

תמי סלע: העירו לי שצריך להשאיר את ההפניה לכך שהגישור הוא כמשמעותו בסעיף 79ג לחוק בתי המשפט.

תמי סלע: יש שם כל מיני הוראות על גישור, על מגשר, על מהותו של הגישור, אז באמת את זה אנחנו נשמור בנוסח.

דוד רותם: כן, זה נכון.

דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי, אתה מאשר?

דוד רותם: אני צריך לברר איתך.

דוד רותם: אני לא יודע, זה בתי דין רבניים.

דוד רותם: בעד – כולם

דוד רותם: התשע"ג-2012 אושר.

דוד רותם: אושר פה אחד?

דוד רותם: תודה רבה.