ועדת המשנה לנושא חלל, כנסת 18, פרוטוקול מספר 2, 2012-07-10 13:00

זאב אלקין: בוקר טוב.

זאב אלקין: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה לנושא החלל.

זאב אלקין: הנושא היום הוא כללי וגם התמקדות בפרויקט דגל ספציפי, שלמעשה מחבר בין הנושא הקודם שלנו, שדנו בו לפני זמן מה לגבי תכנית החלל הישראלית ובכלל המצוינות שיש במדינת ישראל בתחום החלל.

זאב אלקין: הנושא שלנו עכשיו הוא חינוך בתחום החלל והצגת פרויקט SPACE IL.

זאב אלקין: עיקר עיסוקינו היום זאת הסוגיה של נושא החלל והנוער כשלעצמו, וגם כמנוף להגברת העניין בכל נושא המדעים וחיזוק לימוד המדעים במערכת החינוך הישראלית.

זאב אלקין: כפי שאמרתי, אנחנו נסקור כאן את כל מכלול הפעילות בתחום החלל.

זאב אלקין: הוזמנו לכאן הרבה גופים, כמו קרן רמון ואחרים, שעוסקים בנושא הזה.

זאב אלקין: בחרנו גם להתמקד בפרויקט אחד שיש לו היבט חינוכי.

זאב אלקין: יש לו גם הרבה היבטים אחרים וזה הפרויקט של SPACE IL.

זאב אלקין: אנחנו נעבוד בצורה הבאה: קודם אבקש מהנציג של משרד החינוך לתת סקירה קצרה איך רואים במשרד החינוך את כל הפעילות בתחום שלן החלל ומה הם מתכוונים לעשות מבחינתם בשנים הקרובות.

זאב אלקין: לאחר מכן נעבור ל- SPACE IL ולאחר מכן לדוברים נוספים.

זאב אלקין: נמצאים כאן נציגים ממשרד המדע, מתכנית החלל הישראלית, שהם היו במרכז הדיון הקודם.

זאב אלקין: ישנם כאן נציגים מקרן רמון ונציגים מגופים אחרים.

זאב אלקין: בבקשה.

עופר רימון: שלום לכולם.

עופר רימון: שמי ד"ר עופר רימון מנהל מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך.

עופר רימון: בשנים האחרונות אנחנו מקדמים ומחזקים מאוד את לימודי המדע והטכנולוגיה בכלל.

עופר רימון: אנחנו מדברים בכל שכבות הגיל: בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, חטיבות עליונות.

עופר רימון: הצגנו כבר בוועדה הזאת תכנית אסטרטגית לחיזוק לימודי מדע וטכנולוגיה ובכלל זה התכנית שפועלת בבתי ספר יסודיים וחטיבות הביניים, שם אנחנו אוכפים גם את נושא שעות הלימוד, גם את תכנית הלימודים.

עופר רימון: הראנו שכבר רואים שיפור מאוד יפה בהישגים של התלמידים במבחנים הלאומיים בתחומי המדע והטכנולוגיה.

עופר רימון: במסגרת הזאת הצגנו גם תכניות שאנחנו מקדמים לתלמידים מצטיינים.

עופר רימון: תכנית הדגל שלנו היא עתודה מדעית טכנולוגית.

עופר רימון: מכיתה ז' עד כיתה יב' תלמידים לומדים תכנית תוספתית בפיסיקה, מתמטיקה, מדעי המחשב כבר מכיתה ז'.

עופר רימון: הגדרנו את המושג "תעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית".

עופר רימון: שמחנו מאוד להתבשר בישיבה הקודמת של ועדת מדע וטכנולוגיה שדנו בנושא, שהטכניון בחר להעניק בונוס מיוחד לתלמידים שיהיו זכאים לתעודת בגרות שכזאת, שכוללת 5 יחידות מתמטיקה, 5 יחידות מדעיות בכימיה, פיסיקה וביולוגיה, ועוד 5 יחידות מדעיות או טכנולוגיות.

עופר רימון: אם אנחנו נצלול לנושא שבדיון, כל נושא החלל.

עופר רימון: קודם כל אנחנו מאוד מברכים קיום ישיבה בנושא הזה.

עופר רימון: אנחנו מכירים את הפרויקט של SPACE IL.

עופר רימון: זה פרויקט מדהים, שאפתני ויש לו השלכה גם על התלמידים שלנו שמגלים הרבה מאוד התעניינות, גם כתוצאה מהפרויקט הזה.

עופר רימון: אנחנו מתחילים ומלמדים את הנושא של החלל כבר בבית הספר היסודי במסגרת לימודי מדע וטכנולוגיה.

עופר רימון: כיתות ד', ה' ו-ו' מתרכזים בנושא של מערכת השמש בעיקר.

עופר רימון: בחטיבת הביניים, מסיבות של מחסור בשעות, במסגרת לימודי מדע וטכנולוגיה אנחנו לומדים כימיה, פיסיקה וביולוגיה והנושא של החלל נלמד במסגרת לימודי הגיאוגרפיה, שם נלמדים הנושאים של מסעות לחלל והיקום ומרכיביו.

עופר רימון: במסגרת התכנית "עתודה מדעית טכנולוגית", שכמו שאמרתי היא תכנית למצטיינים, יש לנו תוספת של שעתיים פיסיקה כיתות ז', ח' ו-ט' ואנחנו משלבים את נושא החלל דרך לימודי הפיסיקה והעקרונות הפיסיקליים.

עופר רימון: כל נושא מדידת זמנים, אנחנו קושרים מרחק וזמן ללימודי החלל, שיגור רקטות, גם היבטים תיאורטיים וגם היבטים יישומיים, הכוכבים ומסילותיהם, כוח ואנרגיה.

עופר רימון: נמצאים כאן נציגי קרן רמון שיציגו תכנית משותפת שלנו.

עופר רימון: בכלל, זאת הזדמנות להודות לקרן רמון על כל הפעילות שהיא עושה, גם במסגרת SPACE IL אבל בכלל בקידום לימודי מדע וטכנולוגיה.

עופר רימון: יש אולימפיאדה על-שם אילן ואסף רמון שמתרכזת בנושא החלל.

עופר רימון: יותר מ-100 בתי ספר משתתפים באולימפיאדה הזאת ומציגים פרויקטים ותכניות שהם עושים בנושא הזה, במסגרת לימודי המדעים בבתי הספר ובחטיבות הביניים.

עופר רימון: אני מניח שקרן רמון תציג את הנושא הזה מאוחר יותר.

עופר רימון: אני לא יודע אם יש כאן נציגים ממרכז החלל בהרצלייה שהקימו כיתה אזורית שעוסקת בנושא לוויינים וחלל.

עופר רימון: זה פרויקט מאוד מעניינן שבמסגרתו הם גם לומדים על העקרונות של לוויינים וגם מתכננים לשגר לוויין.

עופר רימון: פעם ראשונה, למיטב ידיעתי, שבית ספר או עיר תשגר לוויין לחלל.

עופר רימון: זה פרויקט מאוד מעניין.

עופר רימון: במסגרת לימודי הפיסיקה העיוניים בחטיבה העליונה, יש פחות התייחסות לנושא החלל.

עופר רימון: רק בפרק של הכבידה מדברים על החלל, על מערכת השמש, על ההתפתחות ההיסטורית בהבנה של מערכת השמש עד שהגענו למודל שמוצג היום.

עופר רימון: קצת יעסקו גם בנושא לוויינים דרך הנושא של חוק הגרביטציה.

עופר רימון: במסגרת מגמה שלנו שנקראת "מדעית הנדסית" – אני רואה שיש כאן נציגים של חיל האוויר שיכול להיות שיציגו את זה מאוחר יותר.

עופר רימון: אנחנו גם עוסקים בנושאים שקשורים ללוויינים וחלל.

עופר רימון: בגדול, זאת הסקירה שלנו.

עופר רימון: אני מראש ביקשתי להתנצל שאני אצטרך לצאת מוקדם יותר.

זאב אלקין: תודה רבה על הסקירה.

זאב אלקין: למעשה התמקדת בתיאור של הקיים.

זאב אלקין: יש לך מה להגיד לגבי תכניות לעתיד?

עופר רימון: במסגרת תכנית למצטיינים ב"עתודה מדעית טכנולוגית", שזה דבר חדש שרק מהשנה הבאה אנחנו מתחילים לשלב במסגרת תכנית הלימודים פרקים שקשורים לחלל.

עופר רימון: זה משהו חדש.

עופר רימון: אנחנו רוצים בכלל להרחיב את התכנית למצטיינים בתחומי מדע וטכנולוגיה לכל בתי הספר בארץ.

עופר רימון: היא פועלת כרגע ב-200 בתי ספר.

עופר רימון: ברגע שהיא תורחב גם יורחבו הלימודים שקשורים ללימודי החלל.

עופר רימון: השאיפה שלנו היא להגיע לשינוי דרמטי.

עופר רימון: אני מניח שבסופו של דבר, כשאנחנו מדברים על מערכת החינוך, זאת המטרה המשותפת של כל היושבים כאן סביב השולחן – מצד אחד, להגיע ליותר תלמידים שיש להם ידע מדעי טכנולוגי, אבל גם ליותר תלמידים מצטיינים בתחומים האלה.

עופר רימון: אנחנו בפעם הראשונה הגדרנו, בשנתיים האחרונות, מה זאת מצוינות?

עופר רימון: מה זאת תעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית?

עופר רימון: היום כ-6% מהתלמידים מגיעים לתעודת בגרות שכזאת ואנחנו שמנו לנו ליעד, תוך 6 עד 9 שנים, להגיע ליותר מהכפלה אפילו, לפי 3, תלמידים.

עופר רימון: באחוזים, אנחנו רוצים להגיע לקרוב ל-20% תלמידים כאלה.

עופר רימון: זה יעד מאוד מאוד שאפתני.

עופר רימון: הנושאים האלה יכולים מאוד לעזור לנו להגיע למטרה הזאת כי פרויקטים כדוגמת הפרויקט הזה מלהיבים מאוד תלמידים, מגרים את הסקרנות ולנו הם מאוד יכולים לעזור לקדם את המטרה הזאת.

זאב אלקין: תודה רבה לעופר.

זאב אלקין: עופר צריך לצאת אבל אם יש שאלות למשרד החינוך, בואו נמצה את זה עכשיו.

יגאל פתאל: יש בתי ספר לחלל ותעופה, מה איתם?

עופר רימון: נכון.

עופר רימון: במסגרת התכנית מדעית הנדסית, מגמה לתלמידים מצטיינים במסגרת לימודי הטכנולוגיה, יש לנו מספר בתי ספר שלומדים במגמה הזאת.

עופר רימון: בסביבות 300 תלמידים בשכבת גיל.

עופר רימון: במסגרת המגמה הזאת לומדים את יסודות ההנדסה והאווירונאוטיקה, מטוסים ללא טייס, הנעה של כלי טייס וטילים.

עופר רימון: מה שיפה זה הפרויקטים שהתלמידים עושים במסגרת המגמה הזאת.

עופר רימון: אני יכול להציג כמה פרויקטים בולטים שתלמידים עשו ושקשורים ללימודי חלל כמו פרויקט שעוסק בגילוי פלנטות בעזרת עקומת אור של כוכבים, הקמת מושבות על פני המאדים, השמדת ציפורים המסכנות כלי טיס ועוד פרויקטים.

עופר רימון: שוב, זאת מגמה מאוד אליטיסטית, מיועדת לתלמידים שמסוגלים ללמוד כ-20 יחידות לימוד מדעיות.

עופר רימון: אלה תלמידים שלומדים 5 יחידות מתמטיקה, 5 יחידות פיסיקה ועוד 10 יחידות במסגרת מגמה.

עופר רימון: זאת מגמה מאוד מכוונת פרויקטים ולמידת חקר של תלמידים.

זאב אלקין: אגב, יש מעקב מה קורה עם הבוגרים?

זאב אלקין: כמה מהם מגיעים אחר-כך ללימוד התחומים האלה בהשכלה גבוהה ובעיסוק מקצועי?

עופר רימון: לגבי המגמה הספציפית הזאת – לא.

עופר רימון: במחקר שערכתי יחד עם ד"ר דימיטרי רומנוב, המדען הראשי בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עשינו בדיקה מה קורה עם תלמידים שהגיעו לפרופיל של תעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית, 5-5-5, לגבי לימודי ההמשך שלהם, בהשוואה לתלמידים שגמרו עם תעודת בגרות שעומדת בתנאי הסף של האוניברסיטאות.

עופר רימון: מצאנו שיותר מפי 4 תלמידים עם פרופיל של תעודה כזאת המשיכו ללימודי מדעים, מתמטיקה והנדסה.

עופר רימון: זאת אומרת, יותר מפי 4.

זאב אלקין: זה לא מפתיע.

עופר רימון: זה לא מפתיע, זה רק נותן את המימדים ורק מלמד כמה שווה למדינה להשקיע בשלבים המוקדמים, בעידוד של תלמידים לבחור במסלול מצוינות בתחומי מדע וטכנולוגיה.

עופר רימון: צריך להבין שאתה דורש מהתלמידים, מסלול מאוד קשה.

עופר רימון: ללמוד 5 יחידות מתמטיקה ו-5 פיסיקה ועוד 5 אלקטרוניקה ו-5 מדעי המחשב או 5 יחידות בכימיה, זה עומס אדיר על תלמיד.

עופר רימון: נדרשות השקעות גדולות כדי להגיע לזה.

עופר רימון: אנחנו מנסים לכוון, גם דרך הממצא הזה, שבהינתן מה שקורה בהמשך, שווה מאוד למדינה להשקיע בתחומים האלה כבר בשלב חטיבת הביניים, חטיבה עליונה, אולי אפילו בית ספר יסודי.

עופר רימון: אנחנו יודעים שמדינת ישראל ידועה, בהשוואות בינלאומיות, כמדינה שמשקיעה הרבה מאוד בתחומי המחקר ופיתוח, בהשוואה לכל המדינות בעולם.

עופר רימון: כשאתה בודק את זה כאחוז מהתל"ג, אם אני זוכר נכון, אנחנו המדינה הראשונה או השנייה.

עופר רימון: אני לא חושב שזה אותו הדבר בתחום מערכת החינוך.

עופר רימון: אני חושב שאנחנו כולנו צריכים להתגייס כדי להגיע למצב הזה.

זאב אלקין: עוד הערות או שאלות?

יונתן וינטראוב: אני ממייסדי SPACE IL.

יונתן וינטראוב: אתה ציינת את המרכז למדעים בהרצליה, מדעי הלוויינות.

יונתן וינטראוב: באופן אישי אני בוגר של המחזור הראשון של המגמה הזאת.

יונתן וינטראוב: זאת לא סטטיסטיקה אבל בכל זאת משהו.

זאב אלקין: דוגמה אישית מה קורה לבוגרים.

יגאל פתאל: אני מהאגודה הישראלית לאסטרונומיה.

יגאל פתאל: בקשר למה שעופר אמר, אני רוצה לציין שמה שקורה בשנים האחרונות במשרד החינוך, יש באמת עליה מאוד גדולה של כל הנושאים.

יגאל פתאל: לשלב נושאים של פיסיקה בכיתות ח', ללמד פיסיקה דרך האסטרונומיה, כלומר, כוחות וכל מה שקורה.

יגאל פתאל: הוקם צוות עם פרופסור מאיר מידף, חגי נצר, אנוכי ועוד כמה.

יגאל פתאל: אנחנו בנינו תכנית לכיתות י' בנושא השמש, כלומר, ללמד את הפיסיקה דרך השמש.

יגאל פתאל: הערה אחת לגבי הניסיון שלי כדי לחזק את מה שיונתן אמר.

יגאל פתאל: בשנים הגבוהות עושים מה שנקרא עבודות חקר ברמה של 5 יחידות.

יגאל פתאל: זה המענה היחיד שיש לנו למי שרוצה בשנים המתקדמות לעשות עבודה בתחום של חלל או אסטרונומיה.

יגאל פתאל: אצלנו במצפה זה יותר בנושא של אסטרונומיה אבל יש גם בנושא של חלל.

יגאל פתאל: מניסיון, הרבה ילדים שגמרו את העבודה וקיבלנו 5 יחידות, עקבתי אחרי כולם, רובם ככולם המשיכו בלימודים בפיסיקה, גיאופיסיקה וכדומה.

יגאל פתאל: הרבה הגיעו לתלפיות.

יגאל פתאל: מהמצפה, אגב, אם אתה מכוון אותם ואתה לוקח את האליטה, אצלנו משנת 1986 ספרתי יותר מ-20 בוגרים שהם בעלי דוקטור ומעלה.

יגאל פתאל: מה הם עושים אחר-כך?

יגאל פתאל: האם הם נשארים בארץ או אם יש מה לעשות איתם?

יגאל פתאל: זה דיון קשה וחשוב מאוד.

יגאל פתאל: אבל, הרבה סיימנו וזאת מההתרשמות האישית של 20 שנה לאחור.

יגאל פתאל: אם אתה מכוון אותם, נותן להם את הפיתיון, בהחלט רובם ככולם ממשיכים.

טל ברמן: אני מ"מוזיאון מדעטק", המוזיאון הלאומי למדע.

טל ברמן: אצלנו מבקרים הרבה מאוד תלמידים בשנה, בערך כ-80,000 ועוד 40,000 תלמידים בפעילויות חוץ.

טל ברמן: ההרגשה שלנו היא שלמרות חשיבות הנושא והעובדה שמדובר בנושא אינטרדיסציפלינרי שבאמת נוגע בהמון נושאים, הוא לא נושא שמוכנס חזק למערכת החינוך.

טל ברמן: כשמגיעים אלינו תלמידים הם מבקשים דברים שנועדים להשלים ולחזק שהם עושים בבית הספר.

טל ברמן: הדרישה לחלל היא נמוכה.

טל ברמן: יש לנו המון תכניות והדרישה היא לא גבוהה כי אין להם דרישה בבית הספר בתחומים האלה.

טל ברמן: זה בהחלט תחום ששווה לחזק אותו דרך מקומות אחרים.

טל ברמן: אפשר ללמד מתמטיקה דרך החלל, אתה יכול ללמד כימיה דרך החלל וכל נושא אחר.

טל ברמן: היום הדרישה היא בפירוש לא גבוהה.

זאב אלקין: עוד שאלות למשרד החינוך?

דגנית פיקובסקי: אני מהמועצה למחקר ופיתוח בוועדת החלל.

דגנית פיקובסקי: אני רוצה להעיר לעניין של באיזה שלב צריך להתחיל ובאיזה גיל.

דגנית פיקובסקי: אני קוראת למשרד החינוך לחשוב על להקדים עוד יותר את הגיל ולהשקיע אפילו בגן ילדים ובבתי הספר היסודיים.

דגנית פיקובסקי: אני שואבת את ההמלצה הזאת ממחקר של אוניברסיטת MIT שבדקה 1,200 סטודנטים להנדסת חלל ואווירונאוטיקה, מחקר שיצא לפני שנה או שנתיים.

דגנית פיקובסקי: שאלו אותם באיזה גיל הם נחשפו לראשונה וקיבלו את ההשראה שעודדה אותם לבחור בתחום הזה?

דגנית פיקובסקי: מעל 50% דיברו על-כך שכבר בגיל 5 זה התחיל אצלם.

דגנית פיקובסקי: זה היה בגיל של התחלת בית הספר היסודי.

דגנית פיקובסקי: כדי שתחשבו להקדים את זה.

עופר רימון: הייתי שמח אם נוכל לקבל את המחקר.

עופר רימון: נשמח לשתף פעולה על מחשבות בעניין איך לעשות את זה.

זאב אלקין: אני כבר שמח ששני גופי ממשלה נפגשים פה.

זאב אלקין: זאת אחת מהמטרות של מפגשים מהסוג הזה.

זאב אלקין: אנחנו מודים לעופר.

זאב אלקין: תישאר איתנו כמה שאתה יכול ואנחנו נעבור לנושא המרכזי של המפגש היום והוא "SPACE IL" ואחר-כך נדבר על עוד פרויקטים.

זאב אלקין: נתחיל מינקי.

זאב אלקין: תציג לנו את הרציונאל.

ינקי מרגלית: אני משמש כיום כיו"ר של פרויקט SPACE IL.

ינקי מרגלית: אני רוצה להודות לוועדה שהזמינה אותנו כי אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב.

זאב אלקין: אגב, זה הדדי.

זאב אלקין: ברגע שתצליחו, אתם מחויבים להזמין אותנו לחגיגת הניצחון.

ינקי מרגלית: לחגיגת הניצחון ולנחיתה על הירח.

עופר רימון: כשהם יצאו לדרך הם הבטיחו שאם הם יזכו בפרס זה יועבר למערכת החינוך לטובת קידום מדע וטכנולוגיה.

ינקי מרגלית: זה הפרויקט המשמעותי ביותר שקורה בישראל בתחום של חינוך טכנולוגי ומדעי.

ינקי מרגלית: הסיבה שהפרויקט הוא כל-כך משמעותי הוא מכיוון שהוא צמח מלמטה.

ינקי מרגלית: זה לא בא מאיזו יוזמה מונחתת.

ינקי מרגלית: שלושה חבר'ה צעירים נפגשו והחליטו שהם כמהנדסים רוצים לנחות על הירח.

ינקי מרגלית: הם לא חשבו על חינוך באותו רגע אבל הם התחילו מהלך חינוכי יוצא דופן במשמעות שלו וביכולת שלו לעשות שינוי במדינת ישראל: מה זה חלל?

ינקי מרגלית: מה זאת יוזמה?

ינקי מרגלית: מה זאת יזמות?

ינקי מרגלית: מה חבר'ה צעירים יכולים לעשות.

ינקי מרגלית: לא לחינם הפרויקט הזה נגע בכ-14,000 ילדים.

ינקי מרגלית: ילדים נלהבים לגעת בפרויקט.

ינקי מרגלית: אין לנו בעיה למצוא את הילדים, הם מגיעים אלינו.

ינקי מרגלית: הם רוצים לבקר אותנו, הם רוצים לגעת בחללית.

ינקי מרגלית: לפרויקט הזה יש כוח ממגנט לצעירים, לילדים, למהנדסים.

ינקי מרגלית: רוב מי שעוסק בפרויקט הוא מתנדב.

ינקי מרגלית: רובם ככולם הם מתנדבים.

ינקי מרגלית: זה התחיל מלמטה וזה גרר אחריו את כל המדינה.

ינקי מרגלית: זה גרר אחריו את הנשיא פרס, שהתנדב להיות המתנדב מספר אחד בפרויקט, זה גרר אחריו את כל האקדמיה הישראלית, החל ממכון ויצמן, אוניברסיטת ת-א, הטכניון.

ינקי מרגלית: כל האקדמיה נעמדת ונרתמת לזה.

ינקי מרגלית: כל התעשייה האווירית, אלביט, כמעט כל תעשייה רלוונטית נרתמת לפרויקט הזה.

ינקי מרגלית: ישנם מתנדבים פרטיים ותורמים שבאים.

ינקי מרגלית: זה הפך להיות פרויקט שהתחיל מלמטה ונבנה כלפי מעלה.

ינקי מרגלית: השותפים של SPACE IL הם לא רק בישראל.

ינקי מרגלית: נאס"א היום שותפה לפרויקט הזה.

ינקי מרגלית: סוכנות החלל הישראלית בוודאי שותפה לפרויקט הזה והוא מהווה גאווה רבה לכולנו.

ינקי מרגלית: הילדים ששותפים בפרויקט הזה הם לא רק ילדים שאנחנו באים להרצות להם אלא ילדים שממש עובדים איתנו.

ינקי מרגלית: הם מגיעים, מתכננים ועושים דברים ונרחיב על זה בהמשך.

ינקי מרגלית: החזון שלנו מדבר על זה שבשנת 2015 ננחת על הירח.

ינקי מרגלית: אנחנו רואים בנחיתה הזאת משהו שהוא אירוע מכונן למדינת ישראל.

ינקי מרגלית: האימפריה השלישית שהגיעה לשים דגל שלה על הירח.

ינקי מרגלית: אימפריה טכנולוגית, אימפריה מדעית, אימפריה שמסוגלת.

ינקי מרגלית: עד היום רק אימפריות נחתו על הירח.

ינקי מרגלית: אם ישראל תהיה המדינה השלישית בעולם ששמה דגל על הירח, זה יגיד הרבה.

ינקי מרגלית: זה יגיד הרבה על החינוך, על המדינה, על הביטחון, על הכלכלה שתתפתח מזה ולנו זה מאוד חשוב.

ינקי מרגלית: לנו יש תמונה.

ינקי מרגלית: אנחנו מקווים שב-2015 יהיה את היפה והחנון 8, האח הגדול 19, כוכב נולד 23 ותהיה ישראל על הירח אחד.

ינקי מרגלית: ברמת כמעט ריאלטי, יישב עם ישראל, יצפה בטלוויזיה ויראה את הדגל שלו מגיע.

ינקי מרגלית: אני חושב שהתרומה של זה, אנחנו קוראים לזה אפקט אפולו.

זאב אלקין: התחיל כבר מאבק בין ערוץ 2 לערוץ 10?

ינקי מרגלית: כן, התחיל מאבק.

ינקי מרגלית: הצטרפו אלינו אנשי תקשורת.

ינקי מרגלית: אנחנו סבורים שהאפקט הזה שנקרא "אפקט אפולו", שנדבר עליו בהמשך, הוא אפקט שיגרום לשינוי בכמות הילדים שנאבקים על המקום במשרד החינוך, נאבקים על המקום בפעילויות שיש להם, לבוא ולהתחבר לחלל, להתחבר למדע, להתחבר לטכנולוגיה.

ינקי מרגלית: אני חושב שכולנו רק נרוויח מזה.

ינקי מרגלית: אני אבקש מיריב שידבר בצורה יותר מסודרת ויציג פרזנטציה.

יריב בש: אני אחד משלושת המייסדים ומנכ"ל "SPACE IL".

יריב בש: מעבר לזה שכמו שינקי ציין, אנחנו שמחים להיות פה בוועדה.

יריב בש: זאת דוגמה נהדרת לראות המון שותפים שלנו שיושבים כאן יחד איתנו.

יריב בש: אנשים שתומכים בפרויקט, החל מסוכנות החלל הישראלית, קרן רמון שהיא שותף חינוכי מאוד חשוב או עופר רימון, שמהיום הראשון שותף לפרויקט.

זאב אלקין: ברור, הבטחתם לו השקעה.

יריב בש: יושבים כאן יגאל ו"מדעטק", פרופסור חיים אשד, המון גופים.

יריב בש: באמת אפשר לראות את הכוח.

יריב בש: זה כוח להשתמש בחללית קטנה כדי להשיג משהו הרבה יותר גדול, להשיג איזה אימפקט ישראלי.

יריב בש: (מוצגת מצגת) כמו שינקי הסביר, המשימה היא מאוד פשוטה.

יריב בש: החללית הישראלית הראשונה תגיע לירח בשנת 2015.

יריב בש: כבר קרוב ל-40 שנה אף אחד לא נחת על הירח.

יריב בש: זאת עדיין משימה הנדסית טכנולוגית מורכבת מהמעלה הראשונה.

יריב בש: לשם השוואה, ארצות הברית, בתכנית אפולו שהיא תכנית מאוישת, עלתה במונחים של היום בין 200 מיליארד ל-450 מיליארד דולר.

יריב בש: אלה ההערכות שמדברים עליהן היום.

יריב בש: לעומת זאת, אנחנו מדברים על פרויקט של 30 מיליון דולר.

יריב בש: אמנם חלה התקדמות משמעותית בטכנולוגיה אבל עדיין לא תמצאו יותר מידי גופים או מדינות על קו הזינוק ומוכנים להגיע לירח.

יריב בש: זאת עדיין משימה מאוד קשה.

יריב בש: אנחנו הוספנו על אותה משימה גם את החזון שלנו, דהיינו, יצירת השראה ללימודי מדע וטכנולוגיה פה בישראל.

יריב בש: לדאוג גם לדור הבא.

יריב בש: יש את הסיפור הגדול של startup nation שעוד 10 שנה או 20 שנה מהיום, הסיפור הזה ימשיך להתקיים.

יריב בש: ימשיכו להיות פה מדענים מעולים, מהנדסים, לא רק בסטרט-אפים בתוכנה אלא גם לכיוון חלל.

יריב בש: הפרויקט הזה יודע למשוך ולהראות לילדים שאם הם רוצים זה אפשרי.

יריב בש: זה אחד הדברים המדהימים שקרה בפרויקט אפולו.

יריב בש: אני מניח שכולכם מכירים את המספרים, מכירים את הכתבות.

יריב בש: זאת כתבה באנגלית מעיתון |הארץ".

יריב בש: יש ירידה מאוד גדולה במספר הילדים שהולכים לכיוון המדעים.

יריב בש: במבחני ה-OECD אנחנו במקום 31 מתוך 34.

יריב בש: מספר המהנדסים הישראלים החדשים היה קפוא במשך 5 שנים.

יריב בש: היום יש קצת שיפור בזה.

יריב בש: אחד המתנדבים שלנו, איש כוח אדם בכיר בצה"ל, לא רצה להגיד לנו במדויק אבל אמר שלצה"ל חסרים כל שנה חסרים יותר מ-12,000 מועמדים לתפקידים טכנולוגיים בצבא.

יריב בש: כלומר, זה לא איזה איום עתידי.

יריב בש: כבר היום אנחנו מתחילים להרגיש - - -

זאב אלקין: עכשיו אני מבין למה צה"ל כל-כך מזדרז לגייס חרדים.

זאב אלקין: הוא בטח בונה על זה שזה ימלא לו.

יריב בש: המחסור קיים ואנחנו ב- SPACE IL.

יריב בש: רואים את עצמנו כחלק משינוי, חלק מאותו אפקט אפולו שקרה בשנות השישים והשבעים בארצות הברית.

יריב בש: במחקר של מרכז המידע והמחקר של הכנסת מדברים עליו יותר בהרחבה בעמוד 23.

יריב בש: אתם יכולים לראות את הגרף הזה, הוא מסביר הכול.

יריב בש: בין שני הקווים האדומים זאת תכנית אפולו, החל מההכרזה של קנדי על התכנית ועד האדם האחרון שנחת על הירח, אפולו 17 ב-1973.

יריב בש: אפשר לראות את העלייה המדהימה בכמות הדוקטורנטים בהנדסה, בפיסיקה במתמטיקה.

יריב בש: זה פרויקט שדוחף.

יריב בש: תכנית אפולו, כמובן, כיוונה לשים בן אדם על הירח ממטרות מאוד מסוימות.

יריב בש: אף אחד לא חשב על חינוך ועל הדור הבא.

יריב בש: בונה מותג שכולו מוקדש לחינוך, לדור הבא של ישראל.

יריב בש: אנחנו מאמינים שנוכל לעשות אפילו אימפקט יותר גדול, כי אנחנו מכוונים אליו ויש לנו את כל השותפים כדי להשיג את אותו אפקט של אפולו ישראלי.

יריב בש: כדי לסכם על המטרות של SPACE IL.

יריב בש: דבר ראשון, חיזוק תדמית לימודים המדעים, יצירת השראה בקרב ילדים בישראל היום, לדחוף אותם למדעים ולהנדסה.

יריב בש: לא נעשה את זה לבד, נעשה את זה עם כל השותפים.

יריב בש: אנחנו בונים חללית אז אנחנו מקדמים מדע, מקדמים טכנולוגיה ומחקר בישראל.

יריב בש: כבר היום יש מאמרים שהוציאה SPACE IL בשיתוף עם האקדמיה פה בארץ.

יריב בש: מעבר לזה, זה פרויקט נהדר לישראל.

יריב בש: משרד החוץ מאוד אוהב אותנו, מאוד אוהב לשלוח אותנו לחו"ל.

יריב בש: זה לא למה אנחנו צודקים והם טועים, זה לא משהו מקומי.

יריב בש: זה למה ישראל היא מעצמה, למה ישראל מובילה בעולם בחינוך ובטכנולוגיה.

יריב בש: למה אנחנו נמצאים בגובה של בעוד כל מי שסביבנו עסוק בדברים פה למטה.

יריב בש: בסוף הקטליזאטור SPACE IL היתה תחרות של גוגל, Google Lunar X Price, אנחנו גם רוצים לזכות בתחרות הזאת.

יריב בש: כפי ששמענו לפני שבוע שבועיים בשיחה סגורה מנאס"א עצמה, אנחנו כרגע המועמדים המובילים בתחרות.

יריב בש: גם זאת מטרה מאוד ראויה.

יריב בש: איפה SPACE IL היום?.

זאב אלקין: זה נאמר מידיעה שלהם באיזה מצב נמצאת כל קבוצה?

יריב בש: זה נאמר בפורום סגור - - -

זאב אלקין: הרי בסוף לא נאס"א קובעת אלא מבחן המציאות.

יריב בש: נכון, אבל אדם מאוד בכיר בנאס"א, שעשה הרצאה על עתיד החלל באנושות בארצות הברית, הציג פרזנטציה ובה שקף על SPACE IL והסביר שלדעתו SPACE IL.

יריב בש: תנצח בתחרות.

יריב בש: איפה אנחנו נמצאים היום?

יריב בש: כמו שינקי ציין, זאת תמונה מלפני כמה חודשים במפעלי התעשייה האווירית.

יריב בש: מעל 150 מתנדבים פעילים, רובם המדענים והמהנדסים הכי מדהימים שיש בארץ, החל מעובדי הייטק וכלה במדענים ופרופסורים במכון ויצמן ומהטכניון.

יריב בש: הנשיא פרס, רונה רמון, שני שותפים מאוד חזקים לחזון של SPACE IL.

יריב בש: זה מה שהצלחנו לעשות בשנה פלוס האחרונות, דהיינו, להפוך משלושה חבר'ה שחושבים על לשלוח חללית ישראל לירח, לפרויקט בעל חשיבות לאומית.

יריב בש: מעבר לאותם מתנדבים רתמנו גם שותפים מרכזיים, החל מתעשייה אווירית, דרך גופי האקדמיה, הטכניון, מכון ויצמן.

יריב בש: סוכנות החלל הישראלית תומכת מאוד חזק בפרויקט.

יריב בש: אנחנו גם הגשנו איזו בקשה לתמיכה, מעבר לתמיכה של חיבור וקישור אלא גם לתמיכה כלכלית בפרויקט.

יריב בש: אנחנו נגיד שבמסגרת התמיכה אנחנו מוגבלים ברמת התמיכה שהממשלה יכולה לתת לנו.

יריב בש: לפי חוקי התחרות מותר לנו עד 10% מימון ממשלתי, וכמובן נשמח אם נוכל לקבל את התמיכה הזאת.

יריב בש: כרגע זה נמצא בידי סוכנות החלל.

זאב אלקין: אתה יכול להרחיב על זה?

יריב בש: הגשנו סוכנות סיוע לסוכנות החלל הישראלית במסגרת התקציב החדש שהיא קיבלה.

זאב אלקין: מה כלל תקציב הפרויקט מבחינתכם?

יריב בש: תקציב הפרויקט הוא 30 מיליון דולר.

זאב אלקין: כגודל הפרס.

יריב בש: כן, זה קצת יותר מהפרס הראשון.

יריב בש: אגב, זאת גם הסיבה שלמתמודדים אחרים מאוד קשה.

יריב בש: כשאתה עושה את הפרס הזה למטרת הפרס, הוא לא שווה את זה, הוא לא מצדיק את זה.

יריב בש: כשאתה עושה את הפרס הזה למען משהו יותר גדול, למען מדינה, פתאום הסכום נראה הרבה יותר קטן.

יריב בש: במסגרת אותו תקציב של 30 מיליון דולר, הגשנו בקשה לתמיכה מסוכנות החלל הישראלית.

זאב אלקין: באיזה היקף?

ינקי מרגלית: יריב, אם תרשה לי טיפה להתייחס למספרים, כדי שלא יתקבל רושם לא מדויק מהמספר.

ינקי מרגלית: הפרויקט בכללותו כולו, בעלות המקסימאלית שלו, מוערך היום ב-30 מיליון דולר וזה מעט מאוד כסף לפרויקט חלל.

ינקי מרגלית: הרוב המכריע של הכסף הזה בא מתרומות, מהתנדבות, מהתעשייה שתורמת, ממתנדבים אישיים שתורמים מהזמן שלהם, מגופים עסקיים שתורמים את הכסף.

ינקי מרגלית: אנחנו פנינו לתמיכה לסוכנות החלל הישראלית שמאוד תומכת בפרויקט ברמה העקרונית.

ינקי מרגלית: הם כרגע במשא ומתן מול האוצר והם בתהליכים שלהם.

ינקי מרגלית: אנחנו לא יכולים להיכנס לזה יותר עמוק.

ינקי מרגלית: אנחנו גם לא מבקשים מימון מלא לפרויקט.

זאב אלקין: אסור לכם.

ינקי מרגלית: זה אסור לנו על-פי כללי התחרות.

ינקי מרגלית: כרגע הדבר נמצא בידיים של סוכנות החלל, שמדברים עם משרד האוצר.

ינקי מרגלית: אני סומך עליהם שהם יעשו מה שהם יוכלו.

זאב אלקין: איזה היקף ביקשתם?

ינקי מרגלית: ביקשנו במקסימום להגיע עד ל-10% מהפרויקט.

ינקי מרגלית: כשהיינו יותר צעירים חשבנו שזה יעלה קצת פחות, אז המספר שציינו בתור המספר המקסימאלי היה 25 בתקופה שפנינו.

חיים אשד: זה מה ששמנו.

ינקי מרגלית: זה מה שקרה ואנחנו מאוד מעריכים את זה.

ינקי מרגלית: כמובן זה חלק חשוב במה שיאפשר לנו לעשות את הפרויקט.

זאב אלקין: אם כבר פתחנו את הנושא הזה, אני אעשה אתנחתא כי אם לא יהיה כסף זה לא יקרה.

זאב אלקין: אני פונה לסוכנות החלל הישראלית ואשאל אותם איפה זה עומד מבחינתם?

מנחם קדרון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להגיד מילה על התכנית הזאת שהיא ממש מרתקת.

מנחם קדרון: היא מאוד מעניינת אותנו, גם בהיבט הטכנולוגי וגם בהיבט החברתי, המדעי והחינוכי.

מנחם קדרון: זה חד וחלק, שני הדברים האלה גם יחד.

מנחם קדרון: יש טוענים שאפשר גם לעשות מזה ביזנס, גם את זה שמעתי.

מנחם קדרון: לכן, אנחנו מאוד תומכים בזה.

מנחם קדרון: אנחנו הכנסנו את זה לתכנית העבודה, שעדיין לא אושרה סופית על-ידי האוצר.

זאב אלקין: מה הערך המספרי?

מנחם קדרון: אחרי שזה יאושר אני אשמח להגיד את זה.

מנחם קדרון: על-פי הנהלים והתקנות המותרים ועל-פי התקציב שיש לנו.

מנחם קדרון: אולי הוא גדול, אבל יש עוד הרבה שרוצים גם.

מנחם קדרון: כמו תמיד, השמיכה קצרה.

מנחם קדרון: אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו בהתאם למה שיתאפשר ויאושר.

מנחם קדרון: אני מקווה מאוד שהנושא הזה יאושר בשבוע שבועיים הקרובים.

זאב אלקין: תכף אשאל על לוחות הזמנים.

זאב אלקין: בכל זאת, לפי איך שאני מבין אותם, גובה המימון הממשלתי המרבי שהם יכולים לקבל זה 10%, כ-3 מיליון דולר לפי התחשיב המדויק.

זאב אלקין: האם סוכנות החלל מתכוונת להיות כתובת לכל הסכום הזה או כמעט כל הסכום הזה?

זאב אלקין: אם לא, האם יש רעיונות נוספים?

זאב אלקין: זה נכון שמדינת ישראל לא יכולה, גם לו היתה רוצה, לקחת על עצמה את הובלת הפרויקט.

זאב אלקין: אני חושב שזאת תהיה טעות גדולה אם היא לא תשקיע את אותו מינימום כדי לקדם את זה קדימה.

מנחם קדרון: אנחנו בטח נשקיע את המקסימום שאנחנו יכולים להשקיע.

זאב אלקין: זאת אמירה מאוד מאוד כללית.

חיים אשד: האוצר צריך להתחייב לתת את הכסף בשבוע שבועיים הקרובים.

זאב אלקין: תכף נגיע לאוצר.

זאב אלקין: הם מוזמנים לפה והם לא יצאו פטור בלא כלום.

זאב אלקין: רק בגלל זה הם לא רצו להגיע אבל בסוף הם הגיעו.

זאב אלקין: קודם אני מנסה להבין מכם איפה אתם רוצים שזה יעמוד?

זאב אלקין: זה עוד לפני שמגיעים לאוצר והאם הוא מסכים.

זאב אלקין: כבר ביטאתי את עמדתי לגבי השיטה הזאת, שכל התקציב הזה דורש את אישור האוצר בפן התוכני שלו ולא רק בפן המספרי.

זאב אלקין: עד היום אני לא מבין למה צריך לעבוד כך, אבל זאת שאלה נפרדת.

זאב אלקין: עדיין אני חוזר אליכם.

זאב אלקין: מבחינת

זאב אלקין: כם, על איזה סדרי גודל אתם מדברים.

מנחם קדרון: אנחנו מדברים על 1.5 מיליון דולר.

זאב אלקין: זה חצי ממה שהם יכולים לקבל.

מנחם קדרון: זה 1.5 שזה 10% מהסכום שדובר בהתחלה.

מנחם קדרון: זה הסכום שהבאנו בחשבון וזה מה שאנחנו מעריכים שאנחנו יכולים לשאת אל מול צרכים אחרים.

מנחם קדרון: אני אשמח מאוד שעוד משרד אחד ייתן כתף ויחד נהפוך את החלום למציאות.

זאב אלקין: תכף נטפל גם בזה.

זאב אלקין: מי מייצג את האוצר?

זאב אלקין: אתה יכול להגיד לנו מילה לגבי לוחות הזמנים?

זאב אלקין: אם אני מבין נכון, גורלו של התקציב הזה, כמו גורלו של כלל התקציב הייחודי שהוצג כאן בישיבה הקודמת על-ידי השר ועל-ידי סוכנות החלל.

זאב אלקין: זה חלק מהחבילה הגדולה ועד שלא אושרה החבילה הגדולה, אז גם את זה אי-אפשר להפעיל.

זאב אלקין: נכון?

דני גלושנקוב: נכון.

זאב אלקין: שמענו את ההיערכות לקראת המשא ומתן בסוגיה התקציבית.

זאב אלקין: אני מבין שהוא כבר בעיצומו.

מנחם קדרון: לדעתי לקראת סיומו.

זאב אלקין: אני שואל את האוצר, איך הם רואים את לוחות הזמנים?

דני גלושנקוב: אני רפרנט השכלה גבוהה ומדע באגף התקציבים.

דני גלושנקוב: בשבוע שעבר נערך דיון בין אגף התקציבים לבין סוכנות החלל הישראלית, שבו בעצם הוצגה תכנית סל"ה לאגף לצורך קבלת המימון.

דני גלושנקוב: היו לנו מספר הערות לגבי התכנית.

דני גלושנקוב: העברנו את ההערות שלנו.

זאב אלקין: מאיזה סוג?

דני גלושנקוב: הערות כלליות שנוגעות לתוכנית, למטרות, לאופן היישום, דברים שאנחנו ראינו לנכון גם להמליץ לסל"ה כדי שהיישום יהיה מיטבי ומהיר יותר.

דני גלושנקוב: דברים שהם לא לקחו בחשבון.

דני גלושנקוב: ההערות נמצאות כרגע אצל סל"ה.

דני גלושנקוב: הם אמורים לבצע מספר תיקונים בתכנית ואני חושב שממש ב זמן הקרוב התכנית תאושר.

מנחם קדרון: התכנית הזאת עם כל התיקונים תועבר היום אחר הצהריים לאגף התקציבים.

זאב אלקין: התיקונים שלכם מקובלים עליכם?

מנחם קדרון: כן.

מנחם קדרון: דיברנו, הבנו והכנסנו את הדברים שהיו צריכים להכניס אותם.

מנחם קדרון: לדעתי, הפערים לא היו יותר גדולים.

מנחם קדרון: היו יותר נושאים של צורה ואיך, כמו שדני כרגע סיפר ואכן דייק בדבריו.

מנחם קדרון: חלק מהדברים לקחנו בחשבון והוספנו.

מנחם קדרון: נושאים של IP ונושאים מהסוג הזה.

מנחם קדרון: ישנם נושאים של חלוקה בין תעשיות גדולות לקטנות ובינוניות, דברים שמאוד היה חשוב להם שנקפיד עליהם.

מנחם קדרון: ועוד כהנה מנגנונים כיצד נבחר וכיצד נבקר וכדומה.

מנחם קדרון: היו גם כמה הערות שהתשובה היתה בפנים רק היה צריך להתאמץ קצת יותר.

מנחם קדרון: בכל אופן, המסמך החדש מוכן והיום אחה"צ הוא יגיע לאגף התקציבים.

מנחם קדרון: אם דני חוזר למשרד הוא יוכל היום לאשר אותו.

זאב אלקין: בהנחה שהיום נוחת על שולחנכם המסמך המתוקן, איך אתה מעריך את לוחות הזמנים לביצוע מבחינת

זאב אלקין: כם כאוצר?

דני גלושנקוב: זאת שאלה שנשאלה בדיון הקודם.

דני גלושנקוב: מבחינתנו אנחנו מוכנים לבצע את הסיכום הזה בהקדם האפשרי.

זאב אלקין: מתי זה בהקדם האפשרי?

דני גלושנקוב: בהקדם האפשרי ברמה של טווח הזמן הקצר ביותר שנוכל.

דני גלושנקוב: אני לא יכול לתת לך יום ושעה מדויקים.

זאב אלקין: זה יכול להיות בטווח של ימים וזה יכול להיות בטווח של שבועות, של חודשים.

זאב אלקין: אולי זה יקרה בשנת 2015 כשהם ינחתו?

זאב אלקין: יש כל מיני אפשרויות.

דני גלושנקוב: לא מדובר על חודשים ושבועות אלא בטווח של ימים.

זאב אלקין: ברגע שהמשא ומתן מסתיים ויש אישור שלכם - - -

דני גלושנקוב: אני רוצה להדגיש שאין שום משא ומתן.

זאב אלקין: ברור, אתם מכתיבים והם מקבלים, אני יודע איך זה עובד באגף התקציבים.

זאב אלקין: עברתי הרבה השתלמויות באגף תקציבים אז אני יודע איך זה מתנהל.

מנחם קדרון: אגב, בניגוד למשא ומתן, באנגלית קוראים לזה give and take.

מנחם קדרון: כלומר, קודם give ואחר-כך take.

מנחם קדרון: בעברית זה משא ומתן, קודם מקבלים ואחר-כך נותנים.

זאב אלקין: מה הערכה שלך לגבי לוחות הזמנים לביצוע?

דני גלושנקוב: אמרתי שזה עניין של ימים.

זאב אלקין: כולל ביצוע עצמו, העברה תקציבית עם כל מה שכרוך בזה?

דני גלושנקוב: ברגע שנקבל את התכנית ונראה שהכול בסדר – אגב, זאת גם השאיפה שלנו להעביר.

זאב אלקין: זאת אומרת שאתם מתכננים להעביר את הכסף באופן מיידי.

זאב אלקין: מבחינת

זאב אלקין: כם, ברגע שמתבצעת העברה תקציבית בוועדת הכספים, מה לוחות הזמנים שאתם רואים עד שזה מגיע ל-SPACE IL?

מנחם קדרון: יש נהלים להעביר.

מנחם קדרון: חשוב להם לדעת שזה מאושר.

מנחם קדרון: את המזומנים הם לא צריכים מחר בבוקר.

מנחם קדרון: חשוב להם שיבינו שזה מאושר.

זאב אלקין: מה לוחות הזמנים של זה, כי הם מבינים מזמן.

מנחם קדרון: זה נמדד בשבועיים שלושה.

זאב אלקין: זאת אומרת, שתוך שבועיים שלושה מאז שתקבלו אישור של האוצר על התכנית, יהיה להם אישור בכתב מטעם משרד המדע וסוכנות החלל הישראלית עם גובה התקציב.

ינקי מרגלית: אני חייב לומר שהתמיכה של סל"ה עד היום היא ללא שום דופי.

ינקי מרגלית: אנחנו נהנים גם מייעוץ מקצועי, גם מראיית חזון משותף.

ינקי מרגלית: תודה על המשא ומתן מולם אבל אנחנו מרגישים שיש לנו שותף אמיתי לדרך.

זאב אלקין: מצוין.

זאב אלקין: כדי לסיים את הקטע הכספי הממשלתי.

זאב אלקין: אתם יכולים לקלוט עוד - - -

ינקי מרגלית: אני אפרט את מקורות המימון של הפרויקט.

זאב אלקין: כרגע תתייחס רק להיבט הממשלתי.

זאב אלקין: אחר-כך נחזור להיבט הכולל.

ינקי מרגלית: בהיבט הממשלתי, אנחנו מוגבלים בעד 3 מיליון.

ינקי מרגלית: אם כרגע מובטח 1.5, אז על-פי אורך חיי הפרויקט בהתאם לצרכים, אנחנו כנראה נשמח לפנות ולמצוא עוד 1.5.

זאב אלקין: התחלתם לדבר עם עוד גורמים ממשלתיים או שפניתם לסכום יותר גבוה מהמקור הזה?

ינקי מרגלית: האמת היא שהפרויקט זז בעלות שלו.

ינקי מרגלית: הם צודקים, הוא התחיל ב-15, כי היינו חסרי ניסיון.

ינקי מרגלית: הוא עלה ל-20, ל-25 ובסוף זה הגיע ל-30.

ינקי מרגלית: לאורך כל הדרך הם זרמו איתנו למעלה, הם פשוט עוד לא זרמו למספר האחרון.

ינקי מרגלית: אנחנו רוצים לעשות איתם את העבודה הזאת.

זאב אלקין: הבנתי, אתה בונה עליהם על עוד 1.5.

ינקי מרגלית: תראה, אנחנו ננחת על הירח והם יהיו שותפים מהותיים בזה, אין ספק.

חיים אשד: אני הייתי מציע שמשרדים נוספים כמו משרד החינוך והתמ"ת יצטרפו.

חיים אשד: תנו כתף עניין הזה.

חיים אשד: אני אדבר בהמשך, אבל כמו שראית זאת משימה לאומית.

חיים אשד: כולם מתגייסים.

חיים אשד: 90% עובדים ללא שכר, כולל הבכירים.

חיים אשד: אני חושב שמן הראוי שעוד משרד או שניים יצטרפו.

חיים אשד: אני יו"ר הוועד במולמו"פ בנושא של החלל.

חיים אשד: אני מתכוון שמשרדים נוספים כמו החינוך והתמ"ת יטו כתף.

עופר רימון: אנחנו בהחלט בעד, אם משרד האוצר יעשה איתנו את אותו הסכם, גם להשתתף בסיפור הזה.

זאב אלקין: ומעבר לזה?

זאב אלקין: זה יקרה אחרי 2015, מהיכרותי את משרד האוצר.

עופר רימון: אין לנו מקור תקציבי לעניין הזה.

זאב אלקין: אם חלק מהפעילות פה זאת פעילות חינוכית מובהקת ואתם תומכים בפעילויות חינוכיות בתחום המדעים מכל מיני כיוונים, מה הסיבה שלא תשתתפו גם כאן?

זאב אלקין: אתה דיברת קודם על האימפקט החינוכי.

עופר רימון: האימפקט הוא אדיר ואני עדיין מדבר על זה.

עופר רימון: אתה יודע?

עופר רימון: אני אתן דוגמה לפרויקט אחד, עתודה מדעית טכנולוגית, שפועל ב-200 בתי ספר ואנחנו רוצים להרחיב אותו ל-800 בתי ספר ואין לנו תקציב הרחבה.

עופר רימון: דבר ראשון, אנחנו רוצים שילדים ילמדו במסגרות שמכוונות אותן לתעודת בגרות מדעית טכנולוגית איכותית.

עופר רימון: מצד שני, לפרויקט כזה, מבחינת עידוד תלמידים ללמוד מדעים, כל הכיוון של לשפר את התדמית של המקצוע ולגרום ליותר תלמידים לפנות.

עופר רימון: גם היום, תלמידים שפנו לתכנית ואנחנו רוצים להחזיק אותם בתכנית, יש משמעות מאוד גדולה.

עופר רימון: יכול להיות שזאת פנייה לאוצר להבין שהשקעות כבר שהשקענו בתחומי המדעים, יש להם יותר סיכוי להחזיק אם נפנה את הפרויקט הזה לכיוון – אני אומר את זה בלי ציניות, יש לזה השפעה אדירה.

עופר רימון: אני בטוח שזה יביא ליותר תלמידים.

עופר רימון: הגרפים האלה מוכיחים את עצמם.

עופר רימון: אולי שווה לדבר ולבחון את הכיוון הזה.

זאב אלקין: האוצר רוצה להגיב על זה שמשרד החינוך כבר מחר דופק לו בדלת ומבקש תוספת תקציב?

דני גלושנקוב: אני לא מטפל בתקציב משרד החינוך.

זאב אלקין: גם זאת תשובה.

זאב אלקין: אבל הרפרנט של החינוך יבוא אליך.

דני גלושנקוב: הוא סוברני בפני עצמו, זה בסדר.

זאב אלקין: בשפה פשוטה, אומרים לך שלא תצפה.

זאב אלקין: השאלה, האם בתקציבים הקיימים היום במשרד החינוך במנהל המדע והטכנולוגיה, אתה לא רואה את הצורך והיכולת שגם משרד החינוך יתמוך בפרויקט.

עופר רימון: היינו מאוד רוצים אבל התכנית האסטרטגית שהצגנו, לצערי הרב ניצלנו אותה יותר מהמקסימום שלה.

עופר רימון: אין לנו הרחבה כרגע של התכנית ל-2013.

עופר רימון: לא הייתי לוקח תקציבים ייעודיים שכבר הצבנו לתכניות ספציפיות.

עופר רימון: אגב, לא כולם לתלמידים מצטיינים, חלק מהן הן לשילוב חרדים בחינוך הטכנולוגי ועוד ועוד תכניות.

עופר רימון: למשל, תכנית טכנאי ובגרות ועוד תכניות.

עופר רימון: יהיה לנו מאוד קשה לבצע דבר כזה.

עופר רימון: אני גם לא בטוח שזה הדבר הנכון לעשות.

עופר רימון: עדיין אני אומר, שכמנהל מנהל מדע וטכנולוגיה, הייתי מאוד רוצה להנגיש את התכנית הזאת לתלמידים.

עופר רימון: אני חושב שהגרפים האלה שהם הראו על גידול - - -

זאב אלקין: השאלה, האם לא כדאי להעלות את זה לרמה של הנהלת המשרד והשר, כשנגיע לסוף שנת התקציב 2012.

זאב אלקין: כידוע, סוף שנת תקציב במשרד החינוך זה זמן נכון להעלות כל מיני יוזמות מהסוג הזה.

זאב אלקין: תמיד ישנן יתרות תקציביות כאלה ואחרות.

זאב אלקין: צריך לנסות לגייס את ראשי המשרד, את השר ואת המנכ"ל לנושא הזה.

עופר רימון: קודם כל, נעשה את זה.

עופר רימון: בהזדמנות אחרת הייתי מציג את התכניות שיש לנו על היתרות התקציביות שיהיו.

עופר רימון: אנחנו נעביר את הבקשה שלך למנכ"לית המשרד ולשר החינוך.

זאב אלקין: אני מציע לכם לנסות ולבוא בדברים עם שר החינוך ולנסות לשכנע אותו כי זה באמת סוג השעות שיכול לעבוד.

עופר רימון: אני מתנצל שאני צריך לצאת.

זאב אלקין: פרופסור אשד מייצג את מחקר ופיתוח.

זאב אלקין: אולי אתה יכול לומר כמה מילים, איך אתה רואה סיכויים לכך שגם התמ"ת ייתן?

חיים אשד: קדמה במדע וטכנולוגיה מושגת באמצעות אנשים.

חיים אשד: פה אנחנו מדברים על כוח חשיבה ויוזמה, שזה בעצם הסמל של ישראל בעולם.

חיים אשד: זה היתרון שלנו, בזה אנחנו מיוחדים.

חיים אשד: מיזם מהסוג הזה, אפקט אפולו, אני קורא לזה אפקט SPACE IL שבוודאי יקרה גם בישראל ב-2015, זאת בעצם ההעזה או החוצפה הישראלית לעשות דברים שאחרים לא עושים.

חיים אשד: אני אומר את זה כמי שהתחיל את תכנית החלל לפני 30 שנה והביא אותה לאן שהיא נמצאת היום.

חיים אשד: אתה יודע שהיום אנחנו בשמינייה המובילה בעולם לעומת השקעה שהיא מינורית.

חיים אשד: יש כאן הזדמנות לדור העתיד, לחינוך.

חיים אשד: אני חושב שיוזמות כאלה נותנות לנוער אפשרות להתחיל לשנות את הגרפים של חינוך למתמטיקה, לפיזיקה, למקצועות ריאליים.

חיים אשד: לעזוב כבר את מקצועות הרוח.

זאב אלקין: בתור בוגר ומרצה בפקולטה למדעי הרוח, אני מוחה נמרצות.

חיים אשד: אני מדבר על כל מנהל עסקים, עריכת דין וכל הדברים מהסוג הזה.

חיים אשד: מה שמחזיק את מדינת ישראל איפה שהיא היום זאת טכנולוגיה.

חיים אשד: מדע, טכנולוגיה, חינוך.

חיים אשד: כידוע אני בא גם מהעולם האקדמי.

חיים אשד: הייתי בין המקימים של סוכנות החלל וגם של המכון לחקר החלל בטכניון.

חיים אשד: היום זה מוביל.

חיים אשד: במוסדות המדעיים בעולם יש לנו שותפויות עם כולם.

חיים אשד: יש פה הזדמנות למנף את זה.

חיים אשד: שמחתי לשמוע ממשרד האוצר שהם יטו כתף ויסכמו את הנושא בימים הקרובים.

חיים אשד: הייתי רוצה לראות בהחלט גם את משרד החינוך וגם את משרד התמ"ת.

חיים אשד: אני אעלה את זה גם בוועדה שאני היושב ראש שלה ונראה איך לתמוך בנושא.

חיים אשד: צריך גם לזכור שזה נושא שאמור למנף את הכלכלה.

חיים אשד: זה נושא שאמור להביא רווחים.

חיים אשד: חוץ מחינוך וטכנולוגיה זה גם נושא כלכלי שאמור להביא כסף למדינת ישראל.

חיים אשד: כיוון שזאת משימה לאומית כולם צריכים להטות כתף ולא שכל אחד יזרוק את זה לחצר של השכן.

חיים אשד: אולי נפתור את הבעיה של נושא החוסר במהנדסים וטכנאים.

חיים אשד: אני מתנצל אם מדעי הרוח נפגעו, אבל עדיין חסרים לנו הרבה מאוד מהנדסים וטכנאים.

חיים אשד: אני הפעלתי את התעשיות ואני יודע מה חסר.

זאב אלקין: אתה כן רואה סיכויים שתמ"ת ייתן את חלקו?

חיים אשד: אני אעלה את זה בוועדות שאני נמצא שם.

חיים אשד: אנחנו רק ועדה ממליצה בלי שיניים ואני מקווה שזה יעבור הלאה למשרדים האחרים.

חיים אשד: שלא ייצא שרק משרד המדע סל"ה מוביל את זה וגם זה בזכות הוועדה שלך שסוף סוף הקטר הזה התחיל לזוז.

חיים אשד: .

זאב אלקין: זה היה על הפסים קודם, אנחנו רק חיברנו כמה מסילות.

זאב אלקין: אנחנו חוזרים למצגת.

יריב בש: גייסנו גם צוות מאוד חזק, החל מינקי, רונה רמון, נשיאי מכון ויצמן ואוניברסיטת תל-אביב.

יריב בש: מוריס כהאן תומך נלהב בפרויקט, יוסי אקרמן מנכ"ל אלביט, יו"ר סוכנות החלל ועוד.

יריב בש: ישנם המון שותפים שעוזרים לנו לדחוף את כל העגלה הזאת קדימה.

יריב בש: ישנם שותפים מהמדיה, פרופסור חיים אשד שעוזר לנו בחשיבה אסטרטגית.

יריב בש: זה פרויקט שבאמת מלכד סביבו את כל מי שאפשר מהתעשייה מבחוץ.

יריב בש: בסופו של דבר אנחנו רואים בו כאחד הפרויקטים המובילים במדינת ישראל.

יריב בש: שתי מילים על התחרות.

יריב בש: המשימה של התחרות היא מאוד פשוטה.

יריב בש: גוגל אומרים לנו: תודה רבה ששילמתם 50,000 דולר דמי רישום.

יריב בש: תודיעו לנו בבקשה לפני שאתם נוחתים על הירח.

יריב בש: זה לא אקדמיה, זה לא אוטובוס.

יריב בש: אם אתה רוצה לבנות את החללית שלך לבד במדבר ולשגר אותה משם, שיהיה בהצלחה.

יריב בש: יש אפילו שתי קבוצות אמריקאיות שכושלות בניסיון שכזה.

יריב בש: הפרס מגיע בעצם לחללית הראשונה שתנחת על הירח, תזוז ותשלח חזרה לכדור הארץ תמונות ווידאו.

יריב בש: החללית נשארת על הירח ואין צורך שהיא תחזור חזרה.

יריב בש: התחרות החלה לפני כ-3 שנים.

יריב בש: התחילו 33 קבוצות והיום ירדנו ל-24 קבוצות.

יריב בש: בימים אלו אנחנו הולכים לעזור לתחרות לרדת ל-23 קבוצות כי יש קבוצה שרוצה לחבור אלינו תחת SPACE IL.

יריב בש: כי היא מבינה שהסיכויים שלה מאוד נמוכים.

יריב בש: מדובר בקבוצה אמריקאית.

יריב בש: למעשה זאת הקבוצה הראשונה שנרשמה למרוץ.

יריב בש: הם ניסו להגיד לנו: כדאי לכם לחבור אלינו ואז תהיו הקבוצה הראשונה במרוץ.

יריב בש: הם לא הבינו שישראלים אוהבים לעבוד הפוך.

יריב בש: הקבוצה הישראלית נרשמה ביום האחרון שהיה אפשר להירשם, אנחנו הקבוצה האחרונה.

יריב בש: הסברנו להם שהמנטאליות הישראלית היא קצת שונה פה.

יריב בש: נכון להיום יש בסך הכול 3 קבוצות שבאמת רצות לירח, 2 קבוצות מסחריות אמריקאיות, Moon Express ו- Austobotic וקבוצה ישראלית שהיא עמותה ללא מטרת רווח, SPACE IL.

יריב בש: אתה חש את התחרות, אתה מדבר עם המתמודדים.

יריב בש: יונתן היה בכנסת של כל הקבוצות.

יריב בש: אתה מדבר עם חברות שיגור, אם נאס"א.

יריב בש: אתה מבין שבסוף התחרות הזאת תהיה מאוד צמודה עם כמה קבוצות קטנות.

ינקי מרגלית: תרשה לי רגע להפריע לך ולחדד נקודה שאני חושב שחשוב שזה יהיה ברור לוועדה.

ינקי מרגלית: אנחנו עמותה ללא כוונת רווח.

ינקי מרגלית: כשנזכה בפרס הוא לא מגיע לאף אחד מחברי העמותה.

ינקי מרגלית: הוא הוקדש מאוד לחינוך הטכנולוגי והמדעי בישראל.

ינקי מרגלית: יותר מזה, גם ביזנס שיתפתח, הוא לא יתפתח אישית אצל חברי העמותה.

ינקי מרגלית: אנחנו עובדים בשותפות עם תעשייה ישראלית.

ינקי מרגלית: למעשה ה-IP והביזנס שמתפתח מועבר ישר לתעשייה הישראלית.

ינקי מרגלית: זאת אומרת, אנחנו לא גוף שיצברו IP או נכסים מהסוג של איזה ביזנס.

ינקי מרגלית: חשוב לי לומר שעובדים פה 3-4 אנשים בשכר.

ינקי מרגלית: הם עובדים בשכר מינימום.

ינקי מרגלית: הם מתנדבים שמשלמים את חשבון המכולת.

ינקי מרגלית: כל הפרויקט הזה הוא התנדבותי לחלוטין ברוח שלו.

ינקי מרגלית: גם אם הוא ייצור ביזנס בישראל, הוא יצור את זה לקהילה, הוא יצור את זה לתעשייה.

ינקי מרגלית: זה לא משהו שנעשה פה ברמה האישית.

יריב בש: קצת על לוח הזמנים.

יריב בש: 2011 היתה שנת ההקמה.

יריב בש: 2012 זאת השנה שבה אנחנו רוצים לסיים את גיוס המשאבים שלנו ולהמשיך ולהגיע לקראת סיום התכנון החללית.

יריב בש: אנחנו צוחקים שלפני שננחת על הירח, ערימת הניירת של כל המסמכים, הבדיקות, כמות הניירת תגיע לירח לפני החללית.

יריב בש: 2013 ו-2014 הן השנים שבהם בונים סימולציות, בדיקות, חבירה למשגר וכיוצא בכך.

יריב בש: ב-2015 עושים את קמפיין השיגור, החל מהשלב שבו אתה לוקח את החללית מישראל עד השלב שבו היא משוגרת על משגר מסחרי.

זאב אלקין: מתי זה נמצא על ציר הזמן של 2015?

יריב בש: זה תלוי שיגור.

יריב בש: אנחנו מכוונים לאמצע 2015.

יריב בש: יונתן יסביר, אבל תופסים טרמפ על גבי משגר מסחרי.

יריב בש: ניגע בדקה איפה אנחנו עומדים מבחינת גיוס כספים.

יריב בש: תקציב הפרויקט הוא 30 מיליון דולר, כאשר הרבה מתוך זה אנחנו יודעים להביא בשווה כסף.

יריב בש: התעשייה האווירית תומכת בפרויקט במהנדסים, בשעות הנדסה, בכל המתקנים המיוחדים.

יריב בש: בישראל אפשר לבנות חללית רק בתוך התעשייה האווירית.

יריב בש: היא תומכת בי במהנדסים וזה יורד לי מתקציב הפרויקט.

יריב בש: יש לי מתנדבים מדהימים שביום יום מתכננים באינטל כרטיסים ומייצרים אותם שם ובערבים עובדים בSPACE IL כמתנדבים ובונים לי את אותם כרטיסים, חסכתי בעלות הפרויקט.

יריב בש: השווי של אותם מתנדבים האלה מוערך ב-8 מיליון דולר, שאני יודע לקצץ.

יריב בש: אנחנו רואים את זה קורה כבר היום עם מדענים ממכון ויצמן שכותבים את אלגוריתמי הנחיתה.

יריב בש: אלה אמורים להיות אנשים שאני משלם להם שכר שלם לאורך חודשים על-מנת שהם יעשו לי את זה.

יריב בש: בסוף אנחנו גם בונים על גיוס מהקהל.

יריב בש: יותר מאשר הכסף זאת גם שיטה לחבר את עם ישראל ויהדות התפוצות לפרויקט הזה.

יריב בש: אנחנו בונים על 1-2 מיליון דולר שיגיעו מתמיכה מכל עם ישראל.

יריב בש: תשים 10 שקלים ואתה תתחבר לפרויקט הרבה יותר חזק.

זאב אלקין: את הקרקעות כבר לא תוכלו לחלק כי כמעט הכול חולק.

יריב בש: אנחנו צוחקים שברגע שננחת על הירח, אז למחרת תהיה הצהרת האו"ם כנגד תפיסת הירח על ישראל.

זאב אלקין: עוד יהיה שם מאחז בלתי חוקי.

זאב אלקין: אתם עושים קמפיין של גיוס כספים?

יריב בש: יהיו כמה קמפיינים.

יריב בש: הקמפיין הראשון שבימים אלה אנחנו עובדים עליו הוא קמפיין עם אופי מאוד ייעודי.

יריב בש: בהמשך יהיו גם קמפיינים של לקנות כרטיס לירח.

יריב בש: יש לנו כבר תמונה של הנשיא פרס עם אחד הכרטיסים.

יריב בש: הכנו את זה מראש כדי שהקמפיין הזה יתחבר.

יריב בש: המטרה היא פחות כלכלית ויותר לחבר את כולם.

יריב בש: אנחנו מאמינים שהיום אנחנו בחצי הדרך מתוך אותם 30 מיליון דולר שאנחנו זקוקים להם.

זאב אלקין: אתם רואים סיכוי להשלים בחצי שנה שנותרה את ה-15 מיליון דולר?

יריב בש: כן.

זאב אלקין: אגב, את ה-1.5 מיליון של הממשלה, אתם סופרים ב-15 הקיימים?

יריב בש: זה נמצא למעלה בתכלת, ב-10% תמיכה ממשלתית.

יריב בש: ברגע שזה יהיה, זה יהיה למטה.

זאב אלקין: זאת אומרת שכרגע זה חסר.

יריב בש: כרגע זה חסר.

זאב אלקין: אם הכול יסתדר, תצטרך להשלים 13.5 מיליון.

זאב אלקין: זה נראה כבר ביצוע בתוך חצי שנה לגייס את הסכום הנותר?

יריב בש: כן.

יריב בש: אני לא זקוק לכל הסכום היום.

יריב בש: אני יכול לבוא לתורם ולומר לו שאני זקוק להתחייבות שלך לתת לי בכל שנה במהלך 4-3 השנים הקרובות חלק מהסכום בהתאם להתקדמות שלי.

יריב בש: בסוף אני נאלץ לשלם לחברת שיגור בתשלומים על פני שלבים שונים.

יריב בש: אני לא יכול לבוא לומר לחברת השיגור: יהיה בסדר, אני אשיג את הכסף.

יריב בש: זה לא עובד כך.

יריב בש: ברגע שיש לי התחייבויות מתורמים למתן כסף עתידי, זה כבר משהו שאני יכול כן לקבל עליו אשראי ולבוא לחברת השיגור ולעשות איתה חוזה.

יריב בש: זה לא שהכסף יישב אצלי בבנק אבל הוא יהיה אשראי אל מול הוצאות עתידיות.

זאב אלקין: זאת אומרת, הצפי שלכם הוא שהקשיים הכספיים זה לא מה שיעכב אתכם.

יריב בש: הקשיים הכספיים הם הקשיים הכי גדולים, אחרי הטכנולוגיים.

יריב בש: אם אנחנו מצליחים לפתור את הטכנולוגיה, נצליח לפתור גם את זה.

יריב בש: בסוף צריך להגיע לירח, אין דרך אחרת.

יריב בש: נעבור עכשיו לחלק היותר סקסי של המצגת, איך בונים חללית.

ינקי מרגלית: רק עוד משפט אחד על השלמת הגיוס.

ינקי מרגלית: אנחנו עדיין צריכים עזרה בפניה לפילנתרופים מרמה מסוימת.

ינקי מרגלית: אותו חור שיריב הציב, שצריך לבוא מפילנתרופיה, אז יש לנו כבר התחלות מאוד טובות ואנחנו די אופטימיים.

ינקי מרגלית: עדיין אנחנו מחפשים עוד מספר מצומצם של פילנתרופים ברמה מסוימת שיצטרפו.

ינקי מרגלית: אנחנו קוראים לזה "קואליציית אבירי החלל הישראלים".

ינקי מרגלית: אותם אבירי חלל ישראלים הם אלה שיאפשרו את הפרויקט בסופו של דבר.

ינקי מרגלית: אם בפורום המכובד הזה יש איזה רפרנס למי שיכול להיכנס ל"אבירי החלל הישראלים", אנחנו מאוד זקוקים לזה.

זאב אלקין: אם הנשיא לצידכם, אז זאת משימה שניתנת לביצוע.

ינקי מרגלית: הנשיא יפגוש את מי שיצטרף.

יהונתן וינטראוב: אני ממייסדי SPACE IL ומנכ"ל משותף ומוביל את הצוות הטכנולוגי של SPACE IL.

יהונתן וינטראוב: אני אעשה לכם קצת מבוא להנדסת חלל על רגל אחת כדי שתדעו על מה מדובר ומה זאת החללית הזאת.

יהונתן וינטראוב: קודם כל, יש לכם פה מודל של החללית.

יהונתן וינטראוב: הרבה פעמים שואלים אותי האם אפשר לקחת טרמפ ולהיכנס בפנים.

יהונתן וינטראוב: אתם מוזמנים לנסות, אבל לא ממליץ לכם לאורך זמן כי זה קצת צפוף.

יהונתן וינטראוב: באופן עקרוני, עשינו כמה סבבי תכן - - -

זאב אלקין: יש לנו משתתף אחד בישיבה, שנגיע אליו בהמשך הישיבה, שאולי יכול לנסות.

יהונתן וינטראוב: אם הוא עד גיל 21 זה אפילו יותר טוב.

יהונתן וינטראוב: עשינו כמה סבבים טכנולוגיים ביחד עם תעשייה אווירית, שבעצם עשו ולידציה לתכן עצמו, עשו ולידציה על הנושא הכספי של העלות של החללית עצמה.

יהונתן וינטראוב: בנוסף לזה אנחנו עכשיו בסבב כזה עם נאס"א.

יהונתן וינטראוב: אנחנו עדיין לא נחתנו על הירח, נאס"א כבר נחתו על הירח.

יהונתן וינטראוב: יש לנו איזה הסכם שיתוף פעולה שמדבר בדיוק על הסבבים הטכנולוגיים האלה, כך שיש לנו איזה פיתרון שאנחנו די בטוחים ביכולת שלו להגיע, לנחות ולהשלים את המשימה הזאת.

יהונתן וינטראוב: הסיבה שהחללית הזאת כל-כך קטנה זה בגלל שאנחנו עושים אותה תוך שימוש בהרבה מאוד טכנולוגיה ישראלית שמומחית במזעור ויצירת לבנים קלי משקל עם ביצועים גבוהים, כפי שחיים אשד הוביל לאורך השנים.

יהונתן וינטראוב: לכן אנחנו לא חייבים שיגור מלא.

יהונתן וינטראוב: אנחנו בעצם תופסים טרמפ על משגר לגובה גבוה.

יהונתן וינטראוב: לצערנו, אנחנו לא יכולים להשתמש במשגר ישראלי בגלל שהוא לא מגיע לגובה מספיק גבוה, אבל אנחנו יכולים לתפוס שיגור על טרמפ אמריקאי.

יהונתן וינטראוב: כרגע אנחנו נמצאים במשא ומתן עם מספר חברות אמריקאיות בשביל להרים את הדבר הזה לגובה גבוה.

יהונתן וינטראוב: משם אנחנו ממשיכים לירח בכוחות עצמנו.

זאב אלקין: השיגור יהיה מארצות הברית.

יהונתן וינטראוב: כן.

יהונתן וינטראוב: סביר מאוד שהשיגור יהיה בארצות הברית.

יהונתן וינטראוב: כרגע סוכנות החלל עוזרת לנו לעשות פניות לגופים האלה ובעצם לקבל תשובות מהם ולקבל את ההתייחסות החיובית בנושאים האלה.

יהונתן וינטראוב: אתם יכולים לראות שיגור של טיל בשם "פלקון 9" של חברת Space X האמריקאית.

יהונתן וינטראוב: בצד ימין ישנו הטיל עצמו.

יהונתן וינטראוב: הוא באורך של עוד כמה עשרות מטרים.

יהונתן וינטראוב: בצד שמאל אתם יכולים לראות לוויין גדול מאוד ומתחת ללוויין יש חגורה שעליה אפשר להרכיב לבנים זעירים שבעצם תופסים טרמפ.

יהונתן וינטראוב: אנחנו מתכננים להיות אחד מהלוויינים האלה.

יהונתן וינטראוב: כאמור, אחרי שאנחנו מגיעים לחלל ומשם אנחנו ממשיכים בכוחות עצמנו עד לנחיתה על הירח.

יהונתן וינטראוב: זה כאמור אותה סקאלה.

יהונתן וינטראוב: אתם יכולים לראות כמה זה קטן לעומת המפלצת שנקראת "אפולו 11".

יהונתן וינטראוב: אתם יכולים לראות את ניל אמסטרונג והחללית עומדת לידו.

יהונתן וינטראוב: כמה שיתופי פעולה שאנחנו מדברים עליהם.

יהונתן וינטראוב: כמובן, התעשייה אווירית היא שותף מאוד מרכזי בפרויקט הזה.

יהונתן וינטראוב: הם עוזרים לנו גם בשעות מו"פ וגם במתקנים וידע.

יהונתן וינטראוב: נאס"א, שנכנסים עכשיו לפעולה יחד איתנו.

יהונתן וינטראוב: אנחנו חותמים עכשיו על איזה הסכם, אנחנו בתהליך ניסוח שיתוף פעולה בנושא הירח באופן עקרוני.

יהונתן וינטראוב: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם אלביט, טכניות ומכון ויצמן.

יהונתן וינטראוב: בהקשר הזה נכתבו מספר מאמרים, בעיקר בנושא של הנחיתה עצמה וסביבת הירח, שהיא כבר בתהליכי הפרסום או פורסמו באקדמיה, כך שאנחנו עושים איזה נדבך מדעי לכיוון הזה.

כפיר משה ברקוביץ: אני אחד ממייסדי SPACE IL.

כפיר משה ברקוביץ: רוב העיסוק שלי זה שיווק וחינוך.

כפיר משה ברקוביץ: על הנושא המדעי בישראל כבר דיברנו.

כפיר משה ברקוביץ: מעניין שהמחסור בילדים שהולכים ללמוד מדעים זה לא משהו שקיים רק בארץ.

כפיר משה ברקוביץ: הוא קיים בהרבה מדיניות מערביות.

כפיר משה ברקוביץ: פה יש מחקר מספטמבר 2010 שנכתב לממשל אובמה שמדב ר בדיוק על אותו נושא.

כפיר משה ברקוביץ: הוא מציג שבעצם יש שתי בעיות.

כפיר משה ברקוביץ: בעיה אחת זאת הכנה, ילדים שצריכים לבחור בנושא הדעים מגיעים לא מספיק מוכנים כי אין להם מספיק ידע.

כפיר משה ברקוביץ: החלק השני, זאת השראה.

כפיר משה ברקוביץ: גם ילדים שיש להם יכולות לבחור בנושא המדעים, פשוט לא בוחרים בה.

כפיר משה ברקוביץ: הם בוחרים ללכת ללמוד נושאים אחרים ולכן אנו רואים את הפרויקט הזה מאוד משמעותי.

כפיר משה ברקוביץ: בסופו של דבר, נחיתה ישראלית על הירח – דיברנו על אפקט אפולו.

כפיר משה ברקוביץ: אנחנו לא מחכים עד היום של הנחיתה, אנחנו פועלים כבר היום להגיע אל בני הנוער ולהשפיע עליהם דרך הפרויקט הזה.

כפיר משה ברקוביץ: זה מתחיל מהרצאות בקהילה.

כפיר משה ברקוביץ: כמו שינקי אמר, יותר מ-14,000 תלמידים פגשו אותנו באופן אישי.

כפיר משה ברקוביץ: נפגשנו עם תלמידים מכל הארץ: בנימינה, חיפה, ת"א, ירושלים, הרבה באשדוד, באר-שבע ועוד.

זאב אלקין: אתם ממשיכים עם זה?

כפיר משה ברקוביץ: כן.

כפיר משה ברקוביץ: אני אספר אפילו חוויה אישית שלי.

כפיר משה ברקוביץ: לפני כחודש נתתי הרצאה ברעננה, זאת היתה אחת החוויות הכי מדהימות שלי, 40 תלמידים לחצו לי את היד, אמרו לי בהצלחה ואחד מהם אפילו ביקש ממני חתימה.

כפיר משה ברקוביץ: עליתי על הבמה ואמרתי: שלום, אני מהנדס, אני בונה חללית ובסוף הם ביקשו ממני חתימה.

כפיר משה ברקוביץ: מעבר להתרגשות שלי שביקשו ממני חתימה, לדעתי בסוף זה מראה שזה הכיוון הנכון.

כפיר משה ברקוביץ: לקוריוז, SPACE IL.

כפיר משה ברקוביץ: לא עוצרת רק בארץ.

כפיר משה ברקוביץ: היו גם הרצאות בארצות הברית וברוסיה.

כפיר משה ברקוביץ: הרצנו בבית ספר אילן רמון בלוס-אנג'לס ובמספר מקומות אחרים.

כפיר משה ברקוביץ: זאת בעצם הפעילות הזאת.

זאב אלקין: ברוסיה יש קבוצה מתחרה?

כפיר משה ברקוביץ: גם בארצות הברית וגם ברוסיה יש קבוצות מתחרות.

כפיר משה ברקוביץ: פעילויות נוספות: יש לנו מספר פעילויות שבהם שותפים כ-200 תלמידים בעשייה שלנו.

כפיר משה ברקוביץ: החל משגרירי SPACE IL, שזה גם תכנית נערות למדעים שפועלת באשדוד, מדריכים צעירים של אורט שמרצים בכל הארץ.

כפיר משה ברקוביץ: תכנית נוספת של ילדים מדהימים, היא תכנית מדעני העתיד.

כפיר משה ברקוביץ: ילדים בני 14 שלומדים פיסיקה באוניברסיטת תל-אביב והם חלק מהצוות שמוצא את אתר הנחיתה.

כפיר משה ברקוביץ: חלום אלתא שבעצם מפתחים אתר שמקבל מידע בלייב מהחללית ומציג אותו דרך האינטרנט לכל העולם.

כפיר משה ברקוביץ: הרבה מאוד שותפים נוספים.

כפיר משה ברקוביץ: דיברנו על מכון דוידסון וקרן רמון.

כפיר משה ברקוביץ: אנחנו לא עוצרים רק בפעילות ההנדסית.

כפיר משה ברקוביץ: אנחנו עושים הרבה פעילות כזאת דרך חברת Brainpop שעשתה לנו סרטון וכבר 8,000 ילדים בגילאים צעירים נחשפו אליו.

כפיר משה ברקוביץ: עושים הרבה מאוד עשייה.

כפיר משה ברקוביץ: אני שמח שנמצאת איתנו ספיר.

כפיר משה ברקוביץ: אנחנו גם גאים שהיא שותפה גם בתכנית נערות למדעים וגם תכנית חלום אלתא והיא תספר לנו קצת על החוויה האישית שלה.

ספיר זך: שלום לכולם.

ספיר זך: אני מאוד מודה לכם שזכיתי להגיע לכאן.

ספיר זך: קוראים לי ספיר זך ואני בת 14.5 ממקיף ז' באשדוד.

ספיר זך: אני אספר לכם איך התחלתי.

ספיר זך: בתחילת השנה היועצת האקדמית בבית הספר שלנו פנתה אלי עם שתי הצעות להשתתף בשני פרויקטים.

ספיר זך: הראשון זה קידום נערות למדעים, שלקחו בו חלק 80 נערות מאשדוד.

ספיר זך: השני, פרויקט חלום אלתא למצוינת, שלקחו בו כ-45 תלמידים מאשדוד.

ספיר זך: אישית, תמיד היתה לי נטייה למקצועות הריאליים ולתחומי המדעים ולכן לא פספסתי את ההזדמנות והלכתי להשתתף בשני הפרויקטים.

ספיר זך: מעבר לזה שמאוד נהניתי, שניהם עוסקים בתחומי המדעים, אבל כל אחד מהם נתן לי ראייה שונה.

ספיר זך: בפרויקט קידום נערות למדעים באו אלינו מרצות באמת מדהימות.

ספיר זך: נשים שהצליחו בתעשייה של המדע והן מהוות לכולנו דוגמה.

ספיר זך: הן הרצו לנו והראו לנו איך אנחנו כנשים מסוגלות לשבור סטיגמות ולהראות שגם אנחנו מסוגלות לפנות למדע ולהצליח בו.

ספיר זך: בקידום נערות למדעים פעלנו על-פי חזונם של מתנדבי SPACE IL.

ספיר זך: בנינו שאלונים שהופנו לבני נוער כדי לדעת באלו אתרים הם משתמשים הכי הרבה.

ספיר זך: איפה הם צורכים את המידע שלהם ואיפה הם הכי התעניינות לראות את המידע שלהם.

ספיר זך: הממצאים הראו לנו שבני נוער משתמשים הרבה בפייסבוק, ביוטיוב, בעיתוני נוער.

ספיר זך: הם רואים ערוצי טלוויזיה, הם נכנסים לאתרי חדשות.

ספיר זך: העברנו את המידע הזה SPACE IL כדי להראות להם שזאת הדרך שהם יכולים להפיץ את החזון שלהם בצורה רחבה ביותר.

ספיר זך: בנוסף, הרצינו מול כיתות בשכבות גיל נמוכות יותר.

ספיר זך: השנה הייתי בכיתה ט' והרצינו לכיתות בית ספר יסודי.

ספיר זך: אני חייבת להגיד שהיתה היענות מאוד גדולה ובאמת הילדים התלהבו מזה.

ספיר זך: זה סוחף הרבה ילדים לזה.

כפיר משה ברקוביץ: אני אגיד גם, שבזכות אותן בנות אנחנו מכסים את כל ילדי אשדוד.

כפיר משה ברקוביץ: כמעט כל ילדי אשדוד מכירים את הנושא הזה.

ספיר זך: כן.

ספיר זך: כמעט כל ילדי אשדוד שמעו על הפרויקט.

זאב אלקין: אולי עיריית אשדוד תשתתף תקציבית.

ספיר זך: אני רוצה להגיד שאם לא היו חושפים אותי לפרויקט הזה, אם לא היו באים אלי עם ההצעה, לא הייתי מגיעה לתחומי ידע כל-כך שונים ומגוונים, בטח שלא במימדים כאלה של הצלחה ולעזור לפרויקט ישראלי בתחרות עולמית.

ספיר זך: גם דרך המחשב ודרך תכניות הלימודים השגרתיות שלנו לא הייתי מגיעה לדברים האלה.

ספיר זך: החשיפה מאוד חשובה, בעיקר מגיל צעיר.

ספיר זך: השתתפי גם בפרויקט חלום ששם חשפו אותנו מידי שבוע בהרצאות מרתקות ומאתגרות בכל מיני נושאים, כמו אסטרונומיה, חלל, מתמטיקה, פיסיקה.

ספיר זך: היה לנו קורס של HTML שבאמצעותו בנינו אתר לSPACE IL שיציג את החללית בכל רגע נתון בחלל ואת ההתקדמות של הצוות שלנו בתחרות העולמית.

ספיר זך: ההרצאות שהרי אהבתי בפרויקט חלום היו אסטרונומיה ומתמטיקה.

ספיר זך: היינו גם באוניברסיטת בן-גוריון בהרצאה על הצפנה וזה היה מאוד מעניין.

ספיר זך: בעיקר מאוד נהניתי והתרגשתי כשהיינו בכנס אילן רמון שנערך השנה ולקחנו בו חלק.

ספיר זך: זה היה מעמד מאוד מכובד ומאוד התרגשנו.

ספיר זך: בפרויקט האלה גיליתי שהאהבה שלי למדעים זה לא סתם נטייה שהיתה לי מגיל צעיר.

ספיר זך: זה העתיד שאני רוצה בשבילי ומאוד מקווה שתמשיכו לעשות את החשיפה הזאת מגיל צעיר יותר ולהרבה בני נוער.

ספיר זך: פעם החלום שלי היה להיות שופטת, כי רציתי להוביל את הצדק ובאמת רציתי להיות מובילה בצדק.

ספיר זך: אבל, נכון להיום ואני מקווה שזה יישאר כך, החלום שלי הוא שתיראו עוד כמה שנים מובילת דרך במדע.

זאב אלקין: ביום כמו היום, להצהיר על מעבר משופטת לSPACE IL, אז ניצחתם.

זאב אלקין: אגב, כשתצטרכי לבחור את המסלולים לבגרות, באיזה מקצועות את מתכוונת לעשות 5 יחידות?

ספיר זך: השנה הייתי בכיתה ט'.

ספיר זך: השנה בחרנו את המגמות ושנה הבאה אנחנו משובצים עליהם.

ספיר זך: השנה, גם בזכות הפרויקטים האלה, לקחתי מגמה של ביוטכנולוגיה, שזה 5 יחידות במתמטיקה, 5 יחידות פיסיקה , 5 אנגלית, 5 בכימיה ו-5 בביוטכנולוגיה.

ספיר זך: אני אוהבת את זה ואני מקווה שאצליח בזה כי זה באמת מה שאני רוצה לעשות.

זאב אלקין: תודה רבה.

כפיר משה ברקוביץ: איך אנחנו רואים את הפעילות החינוכית?

כפיר משה ברקוביץ: פועלת בעצם בשני מישורים.

כפיר משה ברקוביץ: אחד זה דרך שותפים, גם במסגרות חינוך פורמאליות וגם במסגרות חינוך א-פורמאליות.

כפיר משה ברקוביץ: לייצר תכנים שבעצם יגיעו אל בני הנוער.

כפיר משה ברקוביץ: מדובר ממש בתכניות.

כפיר משה ברקוביץ: הפוקוס שלנו זה בעצם חטיבות הביניים, רגע לפני שהם צריכים לבחור מגמה בתיכון.

כפיר משה ברקוביץ: בעצם רוב בני הנוער שאנחנו פוגשים, אנחנו מנסים לפגוש אותם בגילאים האלה כדי לנסות לעשות את ההשפעה.

כפיר משה ברקוביץ: נקודת מפנה נוספת שאנחנו מסתכלים עליה וחושבים עליה בעתיד זה רגע לפני לימודים אקדמיים.

כפיר משה ברקוביץ: בעצם להגיע שם אל בני הנוער שאמורים לבחור במה הם רוצים לעשות תואר וגם להשפיע.

כפיר משה ברקוביץ: זה כיוון אחד.

כפיר משה ברקוביץ: הכיוון השני זה בעצם הכיוון של המדיה, שבו גם "קשת" וגם "יס" חברו אלינו.

כפיר משה ברקוביץ: בעצם המטרה היא להגיע אל הקהילה.

כפיר משה ברקוביץ: לייצר איזו השפעה רחבה במדינת ישראל, שההורים והסביבה גם יבואו אליהם ויגידו: מדעים זה מה שכדאי לכם ללמוד.

כפיר משה ברקוביץ: בהקשר הזה, אם אחבר את SPACE IL לנושא הכללי והרחב יותר של הישיבה הזאת, אז אנחנו מאמינים שהפעילות בתחום החלל צריכה לפעול בשני מישורים.

כפיר משה ברקוביץ: אחד, זה יצירת מודעות לתחום החלל.

כפיר משה ברקוביץ: קידום פרויקטים בעלי חשיפה גבוהה.

כפיר משה ברקוביץ: אנחנו מסתכלים על עצמנו בתור פרויקט כזה.

כפיר משה ברקוביץ: כשתהיה הנחיתה על הירח בעצם כל אדם בישראל וכל ילד בישראל יכיר את זה, ייחשף מזה, יתלהב מזה.

כפיר משה ברקוביץ: אנחנו מאמינים שצריך להמשיך ולקדם פרויקטים נוספים כאלה.

כפיר משה ברקוביץ: אנחנו מאמינים שבמקביל למה שאנחנו עושים כדי שכל עם ישראל ירגיש מחובר לפרויקט שלנו, צריך להיות גם איזה קמפיין מודעות ציבורית.

כפיר משה ברקוביץ: בישראל יש תעשיית חלל מדהימה, אבל אם תעצור אדם ברחוב, אף אחד לא יודע על זה.

כפיר משה ברקוביץ: בגלל זה אנחנו מאמינים שגם סוכנות החלל, גם מדינת ישראל, גם כל התעשיות, צריכות לעשות קמפיין ולהעלות את המודעות לגבי היכולות של ישראל בתחום הזה.

כפיר משה ברקוביץ: גם זה יעזור לנו בעתיד לשכנע את אותם ילדים ללכת לתחום.

כפיר משה ברקוביץ: מהכיוון השני, בעצם פיתוח תשתיות חינוכיות בתחום החלל.

כפיר משה ברקוביץ: פה מדובר על מאגרי מידע ומאגרי פעילויות, שאנשים שרוצים לשמוע, יהיה להם מאיפה לאסוף את המידע.

כפיר משה ברקוביץ: מורים שרוצים להעביר מערכי שיעור, יהיו להם את התכנים האלה.

כפיר משה ברקוביץ: כמובן, גם נושאים תרבותיים, תערוכות במרכז החלל שיציגו את פעילות החלל בישראל.

כפיר משה ברקוביץ: חיים אשד התייחס לכך שמדינת ישראל מתבססת על היכולות הטכנולוגיות שלנו.

כפיר משה ברקוביץ: כדי לשמר את היתרון האסטרטגי הזה, אנחנו כולנו צריכים לעבוד יחד.

כפיר משה ברקוביץ: רואה את עצמה אינטגרטור אבל חייבים את כולם.

כפיר משה ברקוביץ: צריך גם את גופי האקדמיה ובעצם להביא רעיונות חדשניים ופיתרונות חדשים.

כפיר משה ברקוביץ: צריך לדעת ליישם אותם להנדסה בפועל בתוך התעשייה.

כפיר משה ברקוביץ: בעתיד גם לעשות מזה כסף ולקדם את תחום החלל האזרחי בישראל.

כפיר משה ברקוביץ: כמובן שבלי תמיכת הממשלה זה לא יכול לקרות.

כפיר משה ברקוביץ: חשוב שלא להשאיר את זה בתחום של האקדמיה ובתחום של התעשייה אלא בעצם להעביר את זה לכל עם ישראל דרך המדיה, דרך שותפים חינוכיים, גם המגזר השלישי וגם משרד החינוך ובעצם לחבר את כולם לעשייה הזאת.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: אולי כמה התייחסויות ואז נעבור לקרן רמון.

זאב אלקין: הוזכר כאן התפקיד המיוחד שהנשיא לקח על עצמו לגבי הפרויקט הזה.

זאב אלקין: היה אמור להיות כאן נציג בית הנשיא אבל הוא לא הגיע.

אבי ענתי: אני סמנכ"ל במשרד המדע והטכנולוגיה.

אבי ענתי: אני אחראי על קרן המחקרים והמלגות.

אבי ענתי: לצד הפעילות הרחבה שסקרה פה בוועדה של תוכנית של סוכנות החלל הישראלית, יש פן נוסף שאנחנו עוסקים בו והוא נקרא: מדע וקהילה.

אבי ענתי: במסגרת הזאת אנחנו מקיימים 4 מסגרות לחינוך לחלל.

אבי ענתי: יש לנו תכנית לחוגים מדעיים, הן ברשויות והן ברשתות החינוך כמו "עתיד", "עמל", "אורט" ואחרות.

אבי ענתי: במסגרת הזאת אנחנו מקיימים חוגים מדעיים ביותר מ-30 רשויות.

אבי ענתי: בחלק מהרשויות, התכנית של החוגים היא בדיוק ספציפית לחלל.

אבי ענתי: יש לנו ישובים כמו אופקים, טייבה, כבר ברע ובמטה אשר.

זאב אלקין: יש לנו את זה במחקר של מרכז המידע והמחקר של הכנסת.

אבי ענתי: כן, אסטרונומיה וחלל בעיקר.

אבי ענתי: חוץ מזה, יש לנו רשויות שיש בהם חוגים לרובוטיקה.

אבי ענתי: בשנה הקרובה אנחנו הולכים להקים 20 מרכזים למחשוב ורובוטיקה בישובים הדרוזים בישראל, כולל ברמת הגולן.

אבי ענתי: בכל ישוב כזה יהיה מרכז למחשוב ורובוטיקה שבמסגרתו יועברו חוקים בתחום.

אבי ענתי: הנושא השני הוא שאנחנו עוסקים בהקמת מרכזי חלל.

אבי ענתי: על-פי ייעוץ שקיבלנו בנושא, הקמת מרכזי חלל בכל ישוב, יאפשרו לתלמידים יותר להרחיב את היריעה ולהעשיר את הידע בתחום החלל.

אבי ענתי: אנחנו הקמנו בשנה האחרונה שני מרכזים כאלה, אחד בירכא - - -

זאב אלקין: שני מרכזים בשנה, הדרך ארוכה.

אבי ענתי: הסכום שעומד לרשותנו לא כל-כך גדול.

אבי ענתי: עומד לרשותנו סך של 15 מיליון שקלים לנושא של מדע וקהילה.

אבי ענתי: במסגרת הזאת אנחנו לא יכולים לעשות הרבה.

אבי ענתי: בקשר לנושא החלל, הקמנו שני מרכזי חלל כאלה, אחד בירכא, עבור הדרוזית ומרכז אחד בטייבה.

אבי ענתי: לגופו של עניין, אנחנו מקימים את המרכז בטייבה והוא יהיה על שם אילן רמון.

אבי ענתי: יש לנו את הקרן על-שם אילן רמון.

אבי ענתי: יש קרן ממשלתית להנצחת אילן רמון, מעבר לקרן הפרטית.

אבי ענתי: שותפים בה 78 משרדי ממשלה.

אבי ענתי: יו"ר הקרן יושב פה איתנו, רן בר, שהוא סמנכ"ל משרד המדע.

אבי ענתי: במסגרת הקרן הזאת יש לנו 1 מיליון שקלים לשנה למשך 10 שנים.

אבי ענתי: אנחנו ממקדים שם פעילות שנוגעת לתחום החלל.

אבי ענתי: למשל, משלוח משתלמים לאוניברסיטאות חלל לסינגולארי טי, נעשית פעילות במסגרת קרן רמון.

אבי ענתי: נושא נוסף זה פעילויות של חידונים ותחרויות ומלגות.

אבי ענתי: זה נעשה בקרן רמון הממשלתית.

אבי ענתי: כמובן, הכנס הלאומי לחלל שמתקיים כל שנה בינואר, סמוך ליום האזכרה של אילן רמון, גם את הפעילות הזאת אנו עושים.

אבי ענתי: כמו שציינה התלמידה, גם שם יש השפעות חינוכיות מתאימות.

אבי ענתי: נושא נוסף שאנו עוסקים בו זה נושא המלגות.

אבי ענתי: יש מלגות על-שם אילן רמון לדוקטורנטים ופוסט דוקטורנטים.

אבי ענתי: כל שנה אנחנו מקצים לטובת העניין חצי מיליון שקלים לשתי מלגות כאלה.

אבי ענתי: הסטודנטים שזוכים במלגה היוקרתית, לדוקטורנט זה 250,000 שקלים ל-3 שנים ולפוסט דוקטורט זה 200,000 שקלים לשנתיים.

אבי ענתי: התלמידים האלה מחויבים לפעילות בקהילה, להתנדבות בקהילה של 100 שעות.

אבי ענתי: הם עושים את זה בהצלחה בעיקר במרכזי חלל.

אבי ענתי: לדוגמה, בבאר-שבע במרכז החלל על-שם אילן רמון, פועלים שני סטודנטים שזכו במלגות האלה.

אבי ענתי: אנחנו מכריזים על הזוכים במלגות באותו כנס חלל שמתקיים בינואר.

אבי ענתי: יש פעילות נוספת והייתי מבקש ממנחם להתייחס עליה, שהיא תהיה עתידית במסגרת סוכנות החלל.

זאב אלקין: בבקשה.

מנחם קדרון: נאמרו פה הרבה דברים.

מנחם קדרון: אנחנו מצווים, על-פי המנדט שיש לנו, לדחוף חזק את נושא החלל האזרחי במדינה.

מנחם קדרון: בתכנית שלנו יש הרבה דברים.

מנחם קדרון: אנחנו רוצים להביא לכך שישראל תהיה בין 5 המובילות בעולם בנושא החלל.

מנחם קדרון: אנחנו רוצים לדחוף חזק את התעשייה.

מנחם קדרון: אנחנו רוצים לחזק מאוד את המחקר התשתיתי באקדמות ועוד כהנא.

מנחם קדרון: אחד הדברים שאנחנו שמים כאבן חשובה ביותר, זה לקרב את הקהילה, החברה והחינוך לנושא החלל.

מנחם קדרון: זה נעשה מסיבות רבות אבל אם רק נתחיל מהדברים המהותיים שאפשר לספור אותם אחר-כך, כשמסתכלים בסוף ורואים מי זאת הקהילייה של המהנדסים המובילים היום בנושא חלל, אז לרובם יש שיער שיבה ועד 120.

מנחם קדרון: ישנם גם צעירים, חלקם יושבים פה, אבל אין מספיק.

מנחם קדרון: אנחנו רוצים לדחוף ולכן שמנו פרק שלם בדבר הזה, איך אנחנו דוחפים את הנושא.

מנחם קדרון: חלק מהדברים פה מסוכמים.

מנחם קדרון: אנחנו רואים את עצמנו כאלה שאמורים לדחוף את כל נושא הקהילה והחברה בנושא החלל.

מנחם קדרון: לא מדובר פה על המדע, יש עוד המון פעילויות במדע וטכנולוגיה בנושא החלל.

מנחם קדרון: צריך לעשות את זה באמצעים שפה הוזכרו.

מנחם קדרון: לדחוף חזק מאוד מרכזים.

מנחם קדרון: יש מוזיאונים כאלה, פארקי מדע, צריך להביא לשם תלמידים.

מנחם קדרון: צריך להעמיק חזק בדברים ובעצם להיות אותו גוף שעושה את האינטגרציה בין הרבה שהוזכרו קודם, על-מנת שנוכל לראות שפועלים נכון, שמים את זה במקומות הנכונים.

מנחם קדרון: לא עושים כפילויות, שמים את המשאבים בשום שכל ובוחנים גם התובנות שיבואו בבוא הזמן.

מנחם קדרון: בדברים האלה בוא הזמן זה רחוק.

מנחם קדרון: זה לא מספיק שנגדל את אלה שיקבלו את התואר.

מנחם קדרון: השאלה, איך גם נדאג שאותם אלה שקיבלו את התואר, יהיה להם מקום אחר-כך לממש את מה שהם יודעים.

זאב אלקין: על זה דיברנו בדיון הקודם.

מנחם קדרון: שלא יעברו אחר-כך את האוקיאנוס ויתרמו בחברות מסחריות שנמצאות מעבר לים התיכון.

מנחם קדרון: יש רשימה גדולה של נושאים.

מנחם קדרון: חלק מהדברים הזכרתי וחלק מהדברים גם הוזכרו פה.

מנחם קדרון: אנחנו מתכוונים לממש את הדברים האלה.

מנחם קדרון: כאשר זה יאושר, פה הדילמה היא יותר קשה.

מנחם קדרון: יש כאלה שחושבים שזה לא בדיוק צריך להיות כך, צריך להיות אחרת.

מנחם קדרון: אני מאוד מקווה שגם זה ייגמר בימים הקרובים וחבל שדני הלך.

זאב אלקין: הוא שמע שהגיע מייל ממך אז הוא רץ.

מנחם קדרון: אגב, אני חושב שכבר שלחו את זה.

מנחם קדרון: בוא נקווה שהוא חזר למשרד.

זאב אלקין: אתה יכול להגיד מילה או שתיים ברמה היותר מעשית, בתחום החינוכי מה אתם מתכוונים לתקצב?

זאב אלקין: לא ברמה של תכניות גדולות אלא מעשית.

זאב אלקין: נניח שהמייל הזה יאושר תוך כמה ימים.

זאב אלקין: איפה אתם מתכוונים להיכנס בתחום החינוך, חוץ מהתמיכה הכללית בSPACE IL, שהם כבר הבטיחו לבוא אליכם גם בשנה הבאה.

מנחם קדרון: הנקודה היא שבאמת התכנית שאנחנו התחלנו איתה היתה תכנית 5 שנתית.

מנחם קדרון: כמו שהזכרנו בדיון שהיה אצלך ב-29.5, היות והתכנית שאושרה היא רק עד 2013-2014, היינו צריכים לגזור ממנה את המספרים, מתוך אמונה שהולכים לתקציב דו-שנתי.

מנחם קדרון: היום אני לא יודע אם זה כן או לא, כי יש פנים לכאן ולכאן.

מנחם קדרון: בינתיים התכנית שמאושרת היא רק עד 2013-2014 ולא יותר מזה.

מנחם קדרון: במקביל נצטרך לפעול גם לשם.

מנחם קדרון: לכן המספרים, כשמדובר על 2013-2014, הם לא גדולים, בהם בסביבות 12 מיליון.

מנחם קדרון: 6% או 7% מהתקציב שדובר מסך הכול התקציב החדש.

מנחם קדרון: הצגתי את הנתונים בוועדה.

מנחם קדרון: חלק גדול הולך לשיתוף פעולה, חלק הולך לתמיכה במו"פ בתעשיות קטנות, בינוניות וגם קצת גדולות.

זאב אלקין: ולכן מה נשאר בתחום החינוך?

מנחם קדרון: בתחום הקהילה אני מדבר על בסביבות 6%-7%.

זאב אלקין: מה סוגי הפעילות?

מנחם קדרון: בערך מה שהוזכר פה.

מנחם קדרון: זה מרכזים, זה SPACE IL, חוגים, פעולות העשרה בקהילה.

מנחם קדרון: את כנס רמון השנה אנחנו עומדים לעשות בצורה מיוחדת מאוד, שתיתן פן חזק מאוד גם להעשרה הקהילתית והחברתית וגם לפעילות העסקית שאנחנו רוצים להביא.

מנחם קדרון: אנחנו מתכוונים להביא מנכ"לים ויושבי ראש של תעשיות חלל עולמיות שיסחבו גם כאן

מנחם קדרון: במדינה היערכות ונציגויות מתאימות מהסוג הזה, גם בקרב התעשייה, גם באקדמיה, וגם בקרב החברה והחבר'ה הצעירים.

זאב אלקין: תודה רבה למשרד המדע.

זאב אלקין: אנחנו נעבור לקרן רמון.

זאב אלקין: אני מבין שהמנכ"ל לא פה.

זאב אלקין: אינה אודסצ'י, בבקשה.

אינה אוסדצ'י: אני סמנכ"ל פרויקטים ופיתוח בקרן רמון.

אינה אוסדצ'י: אוריאל בריקמן, המנכ"ל, מתנצל שלא יכול היה להגיע.

אינה אוסדצ'י: אני אציג לכם את הפעילות של הקרן.

אינה אוסדצ'י: מדובר בקרן רמון הפרטית, להבדיל מקרן רמון הממשלתית, שכמובן משרד המדע הם שותפים מרכזיים שלנו.

אינה אוסדצ'י: תודה לתצוגת תכלית נהדרת לSPACE IL שגם הם שותפים וכמובן שאנחנו שותפים איתם לרעיון ומחבקים אותם.

אינה אוסדצ'י: קרן רמון הפרטית בעצם הוקמה לזכרם של אילן ואסף רמון על-ידי רונה רמון.

אינה אוסדצ'י: היא יושבת ראש הנקרן והיא מאוד מעורבת בפעילות.

אינה אוסדצ'י: הקרן מקדמת מצוינת והצטיינות בקרב בני נוער בכל המגזרים, בכל הגילאים, במרכז ובפריפריה וללא קשר למעמד הסוציו-אקונומי.

אינה אוסדצ'י: אנחנו מספקים לנוער את ההשראה מעולם התוכן של החלל ומערכיהם של אילן ואסף.

אינה אוסדצ'י: מטבע הדברים, תחום החלל, כמו ששמענו בדוגמה של SPACE IL, הוא כלי לחינוך טכנולוגי ומדעי.

אינה אוסדצ'י: על כן הפרויקטים שאני אציג לכם היום יהיו קשורים לזה.

אינה אוסדצ'י: אחד זה מועדוני חלל על-שם אילן רמון, שמובלים על-ידי העמותה למצוינות בחינוך בשיתוף עם קרן רמון.

אינה אוסדצ'י: כרגע יש לנו 20 כאלה ברחבי הארץ ואנחנו שואפים ל-200.

אינה אוסדצ'י: מה שעומד בינינו לבין המשימה הזאת זה תקציב.

אינה אוסדצ'י: הפרויקט הנוסף הגדול שהקרן עוסקת בו זה שבוע חלל וכנס החינוך סביב יום השנה לזכר אסון ה"קולומביה".

אינה אוסדצ'י: מגיעים לפה אסטרונאוטים מנאס"א.

אינה אוסדצ'י: חוץ מכנס החלל של מכון פישר עם משרד המדע, יש כנס שהוא למחנכים ולמורים בישראל.

אינה אוסדצ'י: השנה תהיה השנה השלישית לכנס.

אינה אוסדצ'י: השנה אנחנו בשנת עשור לאסון ה"ולומביה" אנחנו מתכננים אירוע מאוד גדול.

אינה אוסדצ'י: בנוסף, שבוע החלל הוא בעצם שבוע שבו יגיע שלושה אסטרונאוטים מנאס"א וישתתפו 30 בתי ספר.

אינה אוסדצ'י: מדובר במאות אם לא אלפי ילדים.

אינה אוסדצ'י: האסטרונאוט מגיע לביקור במסגרת יום שעוסק במורשתו של אילן רמון ובחלל, מדע וכיוצא בזה.

אינה אוסדצ'י: דיברו פה הרבה על פרויקטים עתידיים, מה צריך לעשות ומה נדרש לעשות.

אינה אוסדצ'י: מי שיודע לעשות את זה ממש טוב זאת נאס"א.

אינה אוסדצ'י: סוכנות החלל האמריקאית הם המובילים בכל הקשור בחינוך טכנולוגי בארצות הברית.

אינה אוסדצ'י: תרשו לי להראות לכם מה הם יודעים לעשות.

אינה אוסדצ'י: חזרתי עכשיו מחודש וחצי בארצות הברית, מתוכם סיור ארוך ומעמיק במאגרי החינוך של נאס"א וראיתי מה הם יכולים להציע.

אינה אוסדצ'י: אחד הדברים שיש להם זאת Earth Cam, שזאת מצלמה דיגיטאלית שמוצבת על גבי תחנת החלל הבינלאומית.

אינה אוסדצ'י: הילדים צריכים להיכנס לאתר ולהירשם.

אינה אוסדצ'י: זה מצלם את כדור הארץ במקומות ולפי הנתונים שהילדים מזינים.

אינה אוסדצ'י: (מוקרן סרט)

זאב אלקין: זה מה שיודעים לעשות שם.

זאב אלקין: מה יודעים לעשות אצלנו?

אינה אוסדצ'י: האמריקאים מאוד מוכווני מטרה בכל מה שקשור לחינוך.

אינה אוסדצ'י: בנאס"א יש אגף חינוך מפואר.

אינה אוסדצ'י: פגשתי גם את מי שעומד בראש, לילנד מלווין, ונקווה שנראה אותו בארץ בחורף.

אינה אוסדצ'י: הדבר הבא שיש לנאס"א זה מאגר מידע בנושא החלל.

זאב אלקין: אנחנו די מוגבלים בזמן.

זאב אלקין: אני מציע שתתרכזי במה שקורה כאן.

אינה אוסדצ'י: אחד הדברים שאנחנו מאוד רוצים לעשות זה ליצור מאגר מידע כזה שיהיה בעברית ומותאם לצרכי מערכת החינוך הישראלית.

אינה אוסדצ'י: כל הסרטונים האלה הם יפים מאוד אבל כל עוד זה באנגלית, לא עשינו כמעט כלום.

אינה אוסדצ'י: אנחנו חייבים שזה יהיה נגיש.

אינה אוסדצ'י: שלא רק הילדים יבינו אלא שגם המורים יוכלו להשתמש בכלים האלה.

אינה אוסדצ'י: מאגרי המידע של נאס"א הם מעולים.

אינה אוסדצ'י: פה אתם בוחרים את הכיתות שאתם רוצים לפנות אליהם, את התצורה שבה אתם רוצים לראות את החומרים שלכם, לבחור את הנושא, עושים חפש ומקבלים.

אינה אוסדצ'י: יש 201 חומרים מוכנים, מערכי שיעור מוכנים בנושא מדע כללי לכיתות חטיבות ביניים.

אינה אוסדצ'י: לנו אין מערכת כזאת ואנחנו מאוד מעוניינים ליצור מערכת כזאת.

אינה אוסדצ'י: לאחר מכן כמובן שנצרף אליה דברים קיימים כמו SPACE IL וגם חומרים שלנו.

אינה אוסדצ'י: בתור התחלה, אין צורך להמציא את הגלגל.

אינה אוסדצ'י: המידע קיים, אין עליו זכויות יוצרים, רק תבואו ותיקחו.

אינה אוסדצ'י: בנושא הזה, אחד הדברים הבאים שאנחנו מתכננים – עופר רימון הוא יו"ר הוועדה שהוקמה על-ידי משרד החינוך לטובת העניין הזה.

אינה אוסדצ'י: יש כנס מחנכים בינלאומי של נאס"א שמיועד למורים.

אינה אוסדצ'י: אנחנו רוצים לשלוח כל שנה 2-5 מורים ישראלים מצטיינים שיתחרו לצורך ההשתתפות הכנס הזה בכתיבת מערכים למאגר המידע הזה שניצור.

אינה אוסדצ'י: הדבר הבא זאת תחרות רמון "פריצת דרך-הדור הבא".

אינה אוסדצ'י: זה מיועד לתלמידי תיכונים.

אינה אוסדצ'י: פה אני אראה לכם סרט יפה.

אינה אוסדצ'י: (מוצג סרט) אנחנו הולכים להביא את התחרות הזאת לארץ וילדים ישראלים וצוותים ישראלים יתחרו על הזכות לבלות שבוע שלם בנאס"א ולהציג שם את הפרויקט שלהם.

אינה אוסדצ'י: הם יוכלו לעבוד עליו ולשמוע פידבקים מאסטרונאוטים ומשאר המדענים הבכירים בנאס"א.

אינה אוסדצ'י: אני אסכם: אלה בעצם הפרויקטים העתידיים שלנו, גם למורים וגם לתלמידים.

אינה אוסדצ'י: קרן רמון מאמינה בשיתופי פעולה.

אינה אוסדצ'י: הרבה מהשיתופים שלנו יושבים פה, חוץ מSPACE IL ונוער שוחר מדע באוניברסיטה העברית, כמובן משרד המדע וסוכנות החלל, משרד החינוך, אגודת האסטרונומיה, "מדעטק", "מכון פישר".

אינה אוסדצ'י: אם אני מפספסת חלק, אז סליחה.

אינה אוסדצ'י: אני מאוד שמחה על דברים שמר מנחם קדרון אמר כאן בנושא החינוך ושסוכנות החלל רואה למעשה חשיבות בקידום הנושא החינוכי.

אינה אוסדצ'י: אנחנו מאוד מקווים לראות התפתחות בהמשך.

אינה אוסדצ'י: אתם שותפים אסטרטגיים שלנו, משרד המדע ומשרד החינוך.

אינה אוסדצ'י: אנחנו הולכים יד ביד ונמשיך ללכת.

זאב אלקין: מה מקור המימון של הקרן?

אינה אוסדצ'י: חלק מהמימון הוא מימון פרטי שאנחנו מגייסים מפילנתרופיה, בעיקר בארצות הברית.

אינה אוסדצ'י: בכל מקום שהולכים השאלה הראשונה ששואלים היא: מה הממשלה שלכם שמה?

אינה אוסדצ'י: זה תמיד הקטלי

אינה אוסדצ'י: זאטור להבה כמה הנושא חשוב.

זאב אלקין: כדי לחוש את הפעילות שמתקיימת נמצא פה ילד שהוא כתב אלינו, יחד עם אמא שלו, על החוויות שלו בעקבות חידון החלל הארצי של אילן רמון.

כפיר משה ברקוביץ: שלום, שמי כפיר.

כפיר משה ברקוביץ: אני אספר לכם על פרויקט הלימודי שהעברתי בבית ספר גדרות.

כפיר משה ברקוביץ: זה התחיל לפני שנתיים.

כפיר משה ברקוביץ: השתתפתי בחידון הארצי על-שם אילן ואסף רמון והתלהבתי ממנו.

כפיר משה ברקוביץ: רציתי שילדים אחרים יחוו את אותה תחושה של הנאה ושל למידה.

כפיר משה ברקוביץ: הלכתי למנהלת וביקשתי ממנה עזרה.

כפיר משה ברקוביץ: יחד איתה גייסנו 18 תלמידים משכבות ה' ו-ו' שילמדו לקראת החידון.

כפיר משה ברקוביץ: לקראת החידון הבאנו מרצים, סרטים וגם למדנו את החומר שהעלו לאתר.

כפיר משה ברקוביץ: 6 תלמידים עלו לשלב השני.

כפיר משה ברקוביץ: כצ'ופר על ההישג הגדול שלהם, ארגנו להם סיור במפעל מבט.

כפיר משה ברקוביץ: מתוכם עלה לגמר תלמיד אחד שייצג את בית הספר.

זאב אלקין: מה קורה עכשיו, אתם מתכוונים להמשיך בזה?

כפיר משה ברקוביץ: כן, לקראת שנת הלימודים של 2013 אנחנו מתכוונים להמשיך עם הפרויקט הזה בצורה מסודרת.

כפיר משה ברקוביץ: השנה הפרויקט הזה היה קצת מבולגן ומסורבל כי גם התחלנו קצת בחיפזון.

כפיר משה ברקוביץ: אבל הפרויקט הזה יהפוך למסודר יותר ונקווה שיותר תלמידים ירצו ללמוד בו.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: שמענו כאן למעשה על הפעילות של קרן רמון.

זאב אלקין: שמענו גם על הפעילות של משרד המדע.

זאב אלקין: אגב, יש כאן משרד אחד שיושב בשקט אבל גם מבחינת העתודות התקציביות שלו הוא הכי משמעותי מכולם וגם בסופו של דבר הוא, בין השאר, צריך להיות בין הגורמים העיקריים המעוניינים בפעילות החינוכית בתחום הזה כדי שאחר-כך הוא יהיה הגורם הנהנה.

זאב אלקין: משרד הביטחון, האם יש לכם מה לומר ולתרום לדיון?

עופר אטיה: אנחנו חיל האוויר ולא משרד הביטחון.

עופר אטיה: אני מדבר בשם חיל האוויר.

עופר אטיה: שמי עופר ואני ראש מדור איתור במפקדת חיל האוויר.

עופר אטיה: אני בעצם משלים את הדברים שהחברים אמרו.

עופר אטיה: גם משרד הביטחון וגם משרד החינוך ומשרד התמ"ת, חסרים לנו המון אנשים טכנולוגים לחיל האוויר.

עופר אטיה: בעצם אנחנו מחזירים עטרה ליושנה, פותחים המון שלוחות של בתי ספר ושוחרים ברחבי מדינת ישראל ומחזירים את בני הנוער ללמוד בעיקר מקצועות כמו אלקטרוניקה, חשמל ומכונות – בעיקר אלקטרוניקה.

עופר אטיה: עם פתיחת שנת הלימודים הקרובה יפתחו כ-7,300 תלמידים בכל רחבי מדינת ישראל, החל מחצור הגלילית, רמת הגולן, עד בואכה אילת, כולל בכפרים הדרוזים, את הלימודים שלהם במגמות הטכנולוגיות לחיל האוויר.

עופר אטיה: מתוכם 25% עולים, 30% נשים.

עופר אטיה: ישנה גם מהפכה מגדרית בתחום הזה.

עופר אטיה: בתי ספר, כמו בדימונה, זה 60% בנות שלומדות אלקטרוניקה ואנחנו גם מעודדים אותן.

עופר אטיה: לגבי פעילויות שאנחנו עושים בתחום החלל בבתי הספר שאני מלווה.

עופר אטיה: יש לנו שני בתי ספר שעוסקים בנושא.

עופר אטיה: את אחד מהם הזכירה הגברת הנכבדה מקרן רמון.

עופר אטיה: זה בית ספר באורט ד' הכרמל על שם קופתאן, שיש בו גם מרכז חלל.

עופר אטיה: בית הספר הנוסף, שהוא בית ספר מצוין ומצטיין זה ב"אורט מעלה אדומים לתעופה ולחלל".

עופר אטיה: יש בו את מצפה הכוכבים והטלסקופ ושם התלמידים גם לומדים את מקצועות החלל, אסטרונומיה, יש שם תלמידים חזקים מאוד.

עופר אטיה: אגב, אנחנו נשמח לשתף פעולה עם כל הגורמים כאן כי אנחנו מייצרים מידי שנה כ-1,200 הנדסאים – כאן זה למשרד התמ"ת ולכל הצרכנים במשק - גם לנושאים אחרים, מעבר לפעילויות של חלל אלא בתחומים נוספים בתחום הטכנולוגיה.

עופר אטיה: תודה.

זאב אלקין: יש מישהו שרוצה להוסיף?

איתן גרוסמן: אני ראש מחלקת סביבת חלל במרכז למחקר גרעיני שורק.

איתן גרוסמן: אנחנו מעורבים בכל פרויקטי החלל בארץ בנושא של אפיון, בדיקה ואישור של רכיבים אלקטרוניים וחומרים לסביבת חלל.

איתן גרוסמן: הוא מאוד מרשים.

איתן גרוסמן: שמעתי עליו משהו אבל זאת פעם ראשונה שאני ממש נחשף אליו.

איתן גרוסמן: אני אשמח מאוד להשתלב בפרויקט, לעזור לכם.

איתן גרוסמן: לא ברור לי איפה אתם עושים את הבדיקות מבחינת עמידות בסביבת חלל, אבל בהחלט אנחנו יכולים לתרום לנושא.

איתן גרוסמן: בהמשך, מתוך זה, גם בנושא של חינוך.

איתן גרוסמן: עד היום אנחנו לא מעורבים בנושא חינוך ובהחלט גם בקטע הזה אני מקווה שנוכל לתרום.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: הנה, אז יש לכם כבר כתובת.

טל ענבר: אני ממכון פישר.

טל ענבר: הערה כללית: רצוי וראוי שהוועדה תיקח לתשומת לבה.

טל ענבר: שמענו פה רק דוגמה קטנה למגוון עצום ונרחב של מיזמים חינוכיים במדינת ישראל.

זאב אלקין: ברור, יש מסמך של מרכז המידע והמחקר שנותן מפה מאוד רחבה.

טל ענבר: אחת הבעיות היא שחלק גדול מהמיזמים החינוכיים הם לא במסגרת החינוך הפורמאלית.

טל ענבר: זה גם נאמר על ידי נציג משרד החינוך.

טל ענבר: בהחלט ראוי לבחון את הסוגיה הזאת.

טל ענבר: האם כדאי להעצים את העיסוק בנושא החלל דרך החינוך הפורמאלי?

טל ענבר: מתוקף העובדה שחלק ניכר מהמיזמים הם במסגרת החינוך הבלתי פורמאלי, אין איגום של משאבים ויש הרבה מאוד כפילויות בהרבה מאוד פרויקטים.

טל ענבר: אני מתחבר גם לדברים שמנחם אמר וגם לדברים שנאמרו על ידי אינה מקרן רמון.

טל ענבר: אחת האפשרות היא קודם כל לעשות סקר מעמיק ויסודי של המיזמים השונים בתחום החינוך לנושאי החלל בארץ ולהעצים אותם על-ידי שיתוף פעולה בין האנשים המעורבים במיזמים השונים.

טל ענבר: אני חושב שהוועדה צריכה להוליך איזה מהלך של מיפוי התחום הזה במדינת ישראל לקראת בחינה עתידית כיצד אפשר לשפר אותו, למנוע כפילויות ולצרף את הכוחות של העושים במלאכה.

זאב אלקין: תודה רבה.

יגאל פתאל: זה בדיוק מה שרציתי להגיד, הוא קורא מחשבות.

יגאל פתאל: אגב, בשש השנים האחרונות הוקמו הרבה מרכזים: בבן-גוריון בנגב, באשקלון, במעלה אדומים, בטכנודע, במכון ויצמן.

יגאל פתאל: כמו שטל אמר, אלה הרבה מיזמים פרטיים וכל אחד עובד באיזו אג'נדה שלו.

יגאל פתאל: גם במסגרת קרן רמון ניסינו לחשב איך אפשר לאגד את כולם.

יגאל פתאל: יש מרכזים בהרבה ערים.

יגאל פתאל: כמו שאבי אמר, כעת יש גם בירכא ובטייבה במסגרת מיזמים של משרד המדע.

יגאל פתאל: אחד הדברים שצריך לחשוב זה איך לאגד את הכוחות של כל אלה שיושבים פה, שלכל אחד יש כוונות טובות ורצון טוב.

יגאל פתאל: לאגד את זה תחת מטריה אחת.

יגאל פתאל: זה גם לא דורש הרבה משאבים כי אלה כבר דברים שהוקמו.

יגאל פתאל: כלומר, רק לאגד, לתת תכנית פעולה ולהשתמש בSPACE IL, במשרד המדע ובמשרד החינוך במשאבים שכבר קיימים.

יגאל פתאל: כבר יש את הכול, לא צריך לתקצב, רק צריך לשים אותם תחת איזו מסגרת פורמאלית.

זאב אלקין: אנחנו נסיים כאן.

זאב אלקין: כדרכנו, תם ולא נשלם.

זאב אלקין: לא במקרה קפצנו מתחום החלל עצמו מהמחקר והתעשייה ישר לכיוון הזה של תעשייה חינוכית ובהקשר זה התחברנו לפרויקט שהוא הכול.

זאב אלקין: הוא גם חינוך וגם הדגמה ליכולות שיש למדינת ישראל בתחום הזה.

זאב אלקין: בסופו של דבר אנחנו כאן מדברים לא רק על היום אלא גם על מחר.

זאב אלקין: היכולת להחזיר את הנושא של חלל בפרט ומדעים בפרט למרכז תשומת הלב של הנוער היא המפתח לעתיד ועד כמה התחום הזה יתפתח.

זאב אלקין: דיברתם על הבעיה שיש היום בתחום הזה, זה בדיוק משקף את הנסיגה שהיתה במדינת ישראל בעשרות השנים האחרונות בתחום הזה של מדעים וחלל הוא חלק מזה.

זאב אלקין: צריך לחשוב איך מחזירים את זה לאופנה ולתשומת הלב.

זאב אלקין: לכן הדיון הזה הוא תחנה ראשונה של ניסיון להעלות את זה על המפה ולשים במוקד הדיון.

זאב אלקין: אנחנו עוד נחזור לנושאים האלה באופן ספציפי גם בדיונים הבאים.

זאב אלקין: כמובן שזה אתגר למשרדי הממשלה, למשרד החינוך, למשרד המדע ולמשרדים אחרים, לחשוב איך משקיעים יותר בתחום הזה וגם איך מחברים את הכוחות השונים שפועלים בתחום כדי להגיע לאיגום משאבים ולא לפזר את זה להרבה תכניות שפועלות לפעמים בלי לדעת אחת על השנייה ובלי לשתף פעולה.

זאב אלקין: רק מהדוגמאות שניתנו כאן ברור מה הוא הפוטנציאל.

זאב אלקין: באמת, לחלל יש כאן איזה ערך ייחודי כי זה תחום שיכול לשמש כקטלי

זאב אלקין: זאטור להחזרה של כל תשומת הלב של נוער למדע.

זאב אלקין: הנושא נשמע מאוד מרתק ומושך ולכן פרויקטים מהסוג של SPACE IL, מה שקרן רמון עושה ועוד גופים אחרים עושים, זה יכול למשוך את הנוער.

זאב אלקין: בהשקעה קטנה אתה יכול להפניה ולהרחבה של האינטרס בתחום של המדעים, הרבה מעבר למה שתגיעו אולי באיזו תכנית מערכתית גדולה של משרד החינוך.

זאב אלקין: אנחנו נשאיר את זה ברמה של תם ולא נשלם ונחזור לזה בדיונים הבאים.

זאב אלקין: הנושא הבא שאני מקווה שנעסוק בו בפגישה הבאה זה יהיה נושא שעלה פה בשוליים של הדיון הקודם.

זאב אלקין: אנחנו עשינו בינתיים שיעורי בית בתחום הזה וגם הוכן מסמך של מרכז המידע והמחקר בנושא הזה וזה כל התחום של החקיקה.

זאב אלקין: דיברנו על ההיבט המשפטי שהוא לא מוסדרת לחלוטין, בשונה ממדינות אחרות שכן עוסקות בנושא החלל.

זאב אלקין: שמענו את העמדה של סל"ה.

זאב אלקין: אתם אמרתם שאתם חושבים שעוד מוקדם לעסוק בזה ואתם רוצים לגשת לזה עוד כמה שנים.

זאב אלקין: אני לא בטוח שזה נכון אבל לפחות בשלב הראשון אנחנו נרצה לקבל בישיבה הבאה איזו תמונת מקרו מה קורה בתחום הזה במדינות השונות.

זאב אלקין: לראות איפה אנחנו נמצאים שם ומה היתרונות והחסרונות בלחכות.

זאב אלקין: אני כבר מאתגר אתכם לגבש את עמדתם בעניין הזה.

זאב אלקין: אגב, תדעו שלפעמים יש צירופי מקרים.

זאב אלקין: רונה רמון נמצאת פה לא במקרה אלא כי היא מרצה לעובדי הכנסת בזמן המקביל.

זאב אלקין: אתם רואים שתשומת הלב לתחום הזה כבר חורגת מגבולות של ועדת המשנה הזאת.

זאב אלקין: כל עובדי הכנסת מתעניינים בנושא הזה.

זאב אלקין: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.