ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 689, 2012-07-31 11:00

עינת וילף: בוקר טוב.

עינת וילף: אני פותחת דיון של ועדת החינוך, התרבות והספורט.

עינת וילף: הדיון היום עוסק בחינוך במגזר הלא יהודי לקראת שנת הלימודים תשע"ג.

עינת וילף: חבר הכנסת ברכה גם באחד הדיונים הקודמים הביע את רצונו בקיום דיון כזה ובהחלט ראיתי בכך חשיבות.

עינת וילף: אנחנו עושים שבוע של דיונים מרוכזים לקראת פתיחת שנת הלימודים ובהחלט יש חשיבות מיוחדת להקדיש דיון נפרד בכלל ובמיוחד לקראת פתיחת שנת הלימודים, על החינוך במגזר הלא יהודי.

עינת וילף: אנחנו נראה בהתחלה שלוש מצגות ממשרד החינוך, אחת על החינוך הערבי, השנייה על החינוך הדרוזי והצ'רקסי והשלישית על החינוך הבדואי.

עינת וילף: חברי הכנסת ירצו לפתוח.

עינת וילף: בבקשה, חבר הכנסת ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: תודה, גברתי היושבת ראש.

מוחמד ברכה: אני קודם כל מקדם בברכה את העובדה שאת מקיימת את הדיון הזה, יחסית בזמן מוקדם למה שהיה נהוג עד כה.

מוחמד ברכה: הדיונים האלה התקיימו בדרך-כלל בסביבות ה- 27, 28 אפילו, אחרי פתיחת שנת הלימודים, 27 לאוגוסט כמובן, והעובדה שאנחנו מקיימים את זה היום, זה כיוון נכון בהחלט.

מוחמד ברכה: הייתי חושב לשנים הבאות לעשות את זה אפילו יותר מוקדם, כי יש דברים שצריך לדאוג שיטופלו מיידיים ושיטופלו במהלך החופשה השנתית ואז אנחנו היום בחצי, בדיוק בחצי, ואני לא יודע כמה נספיק, אני מקווה שכן משרד החינוך יספיק.

מוחמד ברכה: בכל אופן, אני רוצה להגיד, גברתי היושבת ראש, שעיקר המחסורים והבעיות של מערכת החינוך הערבית, על כל גווניה, אני לא עושה את ההגדרה של שלוש מערכות, אלא מערכת, הן סובלות מאותן בעיות מאותם ליקויים מאותם מחסורים, המחסורים האלה מוסכמים.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, ההערכה של מה חסר, מוסכמים בין הפעילים וחברי הכנסת לבין משרד החינוך וזה בעקבות ועדה, בעקבות ארבע ועדות שהוקמו על-ידי משרד החינוך בתיאום עם ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי כבר באוגוסט 2007 והוועדות האלה הגישו את מסקנותיהן בתחילת 2008 ולפחות בתיאור העובדות הם כבר נראים, למשל בעניין של הבינוי, בעניין של המחסור בכיתות לימוד, העניין של הצורך של כיתות בגין גידול טבעי, 529 כיתות כל שנה.

מוחמד ברכה: העניין של הנושאים הפדגוגיים שקשורים למעמד השפה העברית, השפה הערבית, השפה האנגלית והפרובלמאטיקה הייחודית של בתי-הספר הערביים, העניין של הכשרת המורים וכל מיני סוגיות, אני מציע לך בזמנך החופשי, אם יש דבר כזה, לעיין בדו"חות האלה, אני חושב שהם מאוד מאוד מעניינים, לפחות זה תוצר של פעילות מתואמת ומשותפת של ועדות של משרד החינוך ושל ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי.

מוחמד ברכה: אחרי המצגת נתייחס אליה, אני לא רוצה להגיד דברים לפני שאני שומע את משרד החינוך.

עינת וילף: אין בעיה.

עינת וילף: רק לפני כן, אני מנצלת את ההזדמנות לציין.

עינת וילף: מלבד הדוברים של משרד החינוך שיש להם מצגות, אם יש מישהו נוסף שמבקש לדבר בהמשך הדיון, אז רק לכתוב את השם והתפקיד על פתק ולהעביר למנהלת הוועדה, כדי לקבל את זכות הדיבור וגם כל מי שמבקש לדבר, לקרב אליו את המיקרופון ולהגיד את השם והתפקיד המלא, שיהיה לנו לטובת הפרוטוקול.

עינת וילף: בבקשה, חבר הכנסת גנאים.

מסעוד גנאים: תודה, גברתי היושבת ראש.

מסעוד גנאים: אני גם מצטרף לברכות על קיום הדיון באופן ככה מוקדם, משום שהוא חשוב מאוד.

מסעוד גנאים: אני מברך גם את הצוות שבא לפה, מר עבדאללה חטיב, מר מוהנא, מר מוחמד אלהיב וכולם שאנחנו מכירים מהשטח ואני יודע שהם מנסים ועושים את עבודתם אבל בואו, אנחנו מבקרים את המדיניות של משרד החינוך, אם יש מה, בדברים שאנחנו מעלים ואני מקווה גם שהנקודות שאני מעלה יתייחסו אליהן, במיוחד ד"ר עבדאללה וחבריי במשרד החינוך.

מסעוד גנאים: הדבר הראשון, לפי דעתי, שצריך לתת עליו את הדעת ולפתור אותו זה העניין של העסקת המורים והמורות הערביות.

מסעוד גנאים: יש לנו אלפים והדבר ידוע.

מסעוד גנאים: כל שנה, אני לא יודע, השנה אולי ייקלטו כ- 4,000, יישארו כ- 8,000 או 7,000, לא יודע את המספר בדיוק.

מסעוד גנאים: אבל יש אבטלה, מה נעשה בעניין?

מסעוד גנאים: בעיקר מה עושה משרד החינוך כדי להעסיק אותם בתחומים אחרים?

מסעוד גנאים: או במיוחד, כפי שהזכרנו, שבמערכת החינוך העברית - - -

קריאה: לא, יש מחסור באיוש 4,000 משרות, כשיש 10,000 בוגרים שמחכים בתור.

קריאה: זה דבר שהוא בלתי סביר לחלוטין.

מסעוד גנאים: נכון.

מסעוד גנאים: יש עניין של המחסור בכיתות שגם נרחיב עליו הלאה.

מסעוד גנאים: למרות שמשרד החינוך עושה דברים, עושה דברים.

מסעוד גנאים: היתה עלייה באחוז הזכאים לבגרות, נכון.

מסעוד גנאים: אבל הפער עדיין ישנו בין החינוך הערבי ובין החינוך היהודי, היהודי, אם זה בבגרות או אם זה בפסיכומטרי.

מסעוד גנאים: היה עניין של שמירת בתי-ספר ערביים, שאני גם מברך את השר על ההחלטה, אבל אני גם רוצה התייחסות מה יקרה הלאה, איזה בתי-ספר ייכנסו למעגל השמירה בשנה הבאה.

מסעוד גנאים: יש מחסור בתקנים של יועצים חינוכיים, של פסיכולוגים, של קב"סים.

מסעוד גנאים: אלו נקודות, אני מקווה, שחבריי יתייחסו אליהם וספציפית יש לי גם בקשר לשיטת הניקוד.

מסעוד גנאים: אני גם שלחתי שאילתות בנושא הזה, אני מקווה גם שפה אם יש תשובות.

מסעוד גנאים: הראשון זה ביטול הניקוד על מה שמכונה המתנה, שנות המתנה, בוטל, זה אחד.

מסעוד גנאים: ושניים, זה הניקוד בקשר למבחן הערבית, שלפי דעתי ולפי דעת רבים זה ניקוד מאוד גבוה, זה משמונה עד 15 נקודות על מבחן הערבית, בהשוואה לניקוד על התעודה ועל התואר זה הרבה מאוד, שצריך לקחת את זה בפרופורציות וצריך לתת לו ניקוד שהוא הולם אבל לא כל-כך גדול.

מסעוד גנאים: גם אם יש התייחסות בקשר לחינוך הטכנולוגי, היה לנו דיון בוועדת המדע, חבר הכנסת ברכה גם היה, בקשר למעבדות אל קאסמי,למשל, ונציגת משרד החינוך אמרה שמשרד החינוך רק מתקצב מעבדות או מרכזים טכנולוגיים בתוך בתי-ספר ולא מחוצה לה.

מסעוד גנאים: אז חסרים הרבה מעבדות, הרבה דברים שהם חסרים שם.

מסעוד גנאים: משרד החינוך, מה עושה בעניין הזה?

מסעוד גנאים: יש עוד כמה נקודות, אולי בהמשך.

עינת וילף: בסדר גמור.

עינת וילף: אז אני פונה למשרד החינוך, מוכנים?

עינת וילף: אז אנחנו מתחילים עם עבדאללה חטיב, מנהל אגף החינוך הערבי.

עינת וילף: בבקשה.

עבדאללה חטיב: שלום רב ורמדאן כרים.

עבדאללה חטיב: אנחנו פה יושבים בצוות של האגף הערבי, מוחמד ומוהנא, ויושבים כאן פה צוות של מינהל כלכלה ותקציבים, יש פה את יואב ויש פה את דודי ויש פה את לבנת ויש פה גם כן נציגים של אגף הביטחון, נציגים גנאדי של הבינוי ואנחנו ניתן סקירה כללית על מערכת החינוך במגזר הערבי, לקראת שנת הלימודים תשע"ג.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתחיל בנושא של נתונים על מערכת החינוך במגזר הערבי שהיו לנו ב- 2012, כלומר שנת הלימודים תשע"ב.

עבדאללה חטיב: הנתונים לגבי שנת הלימודים תשע"ג מבחינת אחוזים, אנחנו מדברים רק על עשיריות.

עבדאללה חטיב: היום אנחנו יכולים לראות שאחוז התלמידים הערבים במערכת החינוך הכללית מהווה כ- 18.3%.

עבדאללה חטיב: תלמידי המגזר הדרוזי מהווים, מוהנא התייחס לזה כ- 2.16, תלמידים מהמגזר הבדואי כ- 5.18.

עבדאללה חטיב: כלומר, המגזר הלא יהודי במשרד החינוך היום מהווה כמעט כ- 26% מכלל תלמידי מערכת החינוך במדינת ישראל.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לנושא של הישגי התלמידים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אם אנחנו מתייחסים על תוצאות מבחני המיצ"ב במגזר הערבי, בראייה שמתשס"ז ל- תשע"א, אנחנו רואים שמבחני המיצב מתקיימים בתחום של מדעים, בתחום של מתמטיקה, בתחום של האנגלית, בתחום של הערבית, בשכבות גיל שהן ה' וגם בשכבות גיל של ח'.

עבדאללה חטיב: אם אנחנו מסתכלים על הישגי התלמידים במקצועות הליבה בשלב חינוך יסודי בכיתות ה', אנחנו יכולים לראות שיש עלייה הדרגתית ומגמת עלייה, החל משנת הלימודים תשס"ז לשנת הלימודים תשע"א, כנ"ל גם כן הישגי התלמידים במבחני המיצ"ב בכיתות ח', אם זה במדע וטכנולוגיה, אם זה במתמטיקה, אם זה באנגלית ואם זה בערבית, אבל מה שמפתיע שזה ההישגים גם כן בערבית ביסודי, אנחנו ראינו שיש עלייה והעלייה הזאת מוסברת בשני דברים עיקריים.

עבדאללה חטיב: הדבר הראשון היא תוכנית הלימודים החדשה בשפה הערבית שאנחנו הלכנו מלפני שלוש שנים והתחלנו בהטמעתה והסוגיה השנייה זה הנושא של הכשרת המורים לשפה הערבית במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: עוד סוגיה היא הנושא של הישגי התלמידים.

מוחמד ברכה: אתה תוכל לחזור ולהגיד לנו בבקשה מה מפתח הצבעים?

מוחמד ברכה: אני לא רואה.

עבדאללה חטיב: מפתח הצבעים זה לפי שנים.

עבדאללה חטיב: בחום – תשס"ז, צהוב – תשס"ח, ירוק – תשס"ט וצבע סגול תש"ע.

עבדאללה חטיב: והצבע האחרון הוא תשע"א.

עינת וילף: יש עותקים בשבילו?

עבדאללה חטיב: יש עותקים.

עבדאללה חטיב: יש עותקים של המצגת בפני חברי הכנסת.

עבדאללה חטיב: בנושא של תוצאות מבחני הבגרות, אנחנו יכולים לראות גם כן שהחל משנת הלימודים תשס"ח, יש עלייה מגמתית והדרגתית בהישגי התלמידים במבחני הבגרות.

עבדאללה חטיב: אנחנו בתשס"ח היינו עם 32.4, מספר ואחוז הזכאים לבגרות בתש"ע, אנחנו עמדנו על 39.3, כלומר, מתשס"ט לתש"ע היתה לנו עלייה כמעט של 5%.

עבדאללה חטיב: היעד שלנו ב- תשע"א, אנחנו כבר קיבלנו נתונים מהשטח, מבתי-הספר.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על עלייה כמעט בין 2.5% ל- 3%, אנחנו מדברים על כ- 42% והיעד שלנו שהיה בשנת הלימודים תשע"ב, שהסתיימה, גם 44%.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו מדברים על עלייה הדרגתית ומדודה בנושא של תוצאות המבחנים, מבחני הבגרות ותלמידי המגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אם אנחנו מתייחסים לנושא של המבחנים הבינלאומיים - - -

מוחמד ברכה: יש טבלה שמתייחסת לכך?

מוחמד ברכה: יש טבלה שמתייחסת להשוואה עם מערכת החינוך היהודית?

עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים גם כן לשלוח נתונים.

עבדאללה חטיב: אני לא הכנתי את זה, את האמת.

מוחמד ברכה: זה הדבר המשמעותי.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אם אנחנו רוצים להצביע על פערים, אנחנו לא יכולים להגיד שאנחנו עלינו מאפס ל- 10%.

מוחמד ברכה: אנחנו עדיין בחוסר.

עבדאללה חטיב: ביחס למגזר היהודי, המגזר היהודי עומד על 56%.

עבדאללה חטיב: אני מדבר פה על מגמה היא כזאת, על מגמה של עלייה ועל מגמה של צמצום פער.

עבדאללה חטיב: נכון שהנושא של צמצום פער לא נראה בשקף, אבל אין לנו בעיה גם כן להעביר לכם את הנתונים שמעידים על צמצום פער בין שני המגזרים בשנים האלה.

מוחמד ברכה: צמצום הפער הוא זניח.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך שיש צמצום פער.

עבדאללה חטיב: אם התחלנו מ- 18%, אנחנו מדברים היום על לא יותר מ- 15%, כלומר סגרנו פער של 3%.

עבדאללה חטיב: גם במבחנים הבינלאומיים שהתקיימו ב- 2011 ו- 2012, התקיימו מבחנים בינלאומיים, אם זה הפירס שהתקיים בכיתות ד', הטימס שהתקיים בכיתות ח' והפיזה שהתקיים בכיתות ט' ו- י', היתה תוכנית עבודה, היו גם כן משאבים שהוקצו, היתה גם כן הכשרה של כלל המורים.

עבדאללה חטיב: נעשו מהלכים שהם פדגוגיים במסגרת בתי-הספר והוצבו גם כן יעדים.

עבדאללה חטיב: הנתונים האלה יתחילו להתפרסם בדצמבר 2012, אבל למשל, בנושא של הפירס שנעשה בכיתות ד', אנחנו אמרנו שהיעד שלנו זה להעלות ב- 48 נקודות, כלומר, להעלות לשלב אחר ופה יש גם כן נתונים, יש גם כן יעדים שהם יעדים מדידים ואנחנו, נקווה שאנחנו נעמוד ביעדים, כי ליעדים אלה היתה תוכנית עבודה מדודה, הוקצו משאבים רבים ולכן אנחנו מאמינים שאנחנו נגיע ליעדים האלה.

עינת וילף: מתי אמורים להתפרסם התוצאות?

עבדאללה חטיב: התוצאות של הפירס, אני בדקתי, התוצאות של הפירס יתפרסמו בדצמבר 2012 ושאר התוצאות זה בפער של חודשיים-שלושה, עד שיתפרסמו תוצאות גם הטימס וגם הפיזה.

עבדאללה חטיב: אנחנו נדבר גם כן על הבעיות המרכזיות של מערכת החינוך במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אותן בעיות גם כן הצגנו אותן במקומות אחרים, אבל הבעיה הראשונה היא הבעיה של הפערים בהישגים הלימודיים בין שני המגזרים, בין תלמידי המגזר הערבי לבין תלמידי המגזר היהודי.

עבדאללה חטיב: הנושא של איכות ההוראה ואיכות המנהלים במגזר הערבי והיה שינוי ואני אתייחס לשינוי בנושא של נוהל קליטת מורים חדשים במערכת החינוך.

עבדאללה חטיב: הנושא של מיעוט מסגרות פנאי ברשות המקומית ועלייה בממדי האלימות שהיא גם כן בעיה שמדאיגה גם את כל מערכת החינוך וגם כן את הציבור הערבי.

עבדאללה חטיב: היום אני אומר לכם שהציבור הערבי מצביע על בעיית האלימות כבעיה מרכזית בקרב החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: הנושא של מחסור בכיתות לימוד והסוגיה החמישית היא חוסר המעורבות של ההורים והקהילה בעשייה החינוכית לימודית ופה יש גם כן נתונים על ההשלכות, עלייה בממדי האלימות.

מוחמד ברכה: בבקשה לחזור לסעיף 3, מיעוט מסגרות פנאי.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, מה משרד החינוך מתנה, אתה יודע שמצב הרשויות הערביות הוא בכי רע, הם על סף קריסה והאפשרות שלהם להשתתף במימון פעילות לשעות פנאי זה כמעט אפסי.

מוחמד ברכה: האם משרד החינוך ייקח על עצמו את האחריות למערכת החינוך ולילדים ולתקצב באופן מלא במקומות שהמצב הסוציו אקונומי נמוך?

עבדאללה חטיב: אני אתייחס לזה, חבר הכנסת מוחמד ברכה, כי גם כן זה נכנס במסגרת תוכנית העבודה של המשרד וזה היה יעד מרכזי שאנחנו הולכים גם להוביל אותו.

עבדאללה חטיב: בנושא של מדיניות המשרד אנחנו מדברים על שיפור איכות.

עינת וילף: יש לי רק שאלה.

עינת וילף: אין חלוקה בין הנוצרים למוסלמים, נכון?

עבדאללה חטיב: אין חלוקה.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על מערכת חינוך ערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא מתייחסים לאוכלוסייה הנוצרית ועל אוכלוסייה מוסלמית.

עינת וילף: מנקודת מבט של מי שבחוץ, התחושה היא שלפחות בתי-הספר הנוצריים, הלוואי עלינו בכל מערכת החינוך.

עינת וילף: כלומר, גם בהישגים, גם בכל היבט שהוא.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על הנושא של המוכר הבלתי רשמי.

עבדאללה חטיב: הרי כל בתי-הספר התיכוניים במדינת ישראל הם גם מוכרים שאינם רשמיים.

עבדאללה חטיב: יש כאלה שהם בשיוך של הבעלות ויש כאלה שהם בשיוך של הכנסיות או של גופים ועמותות.

עבדאללה חטיב: אבל אני יכול להצביע לך גם כן, היושב ראש, שיש בתי-ספר רשמיים, ציבוריים, במגזר הערבי, שהישגי התלמידים בהם גם מהגבוהים ביותר במדינה, אני יכול לנקוט בפרדיס, אחוז הזכאות שם עומד על 92%.

עבדאללה חטיב: אני יכול להצביע על שייח' דנון, שאחוז הזכאות שם כ- 83% ולהגיד גם כן שבאותם בתי-ספר שהם כנסייתיים, זה לא תלמידים שהם פרופר נוצריים.

עבדאללה חטיב: אני אתן לך למשל, כי בנצרת, 70% מהתלמידים הם מהכפרים הערביים שהם עוטפים את נצרת.

מוחמד ברכה: זה לא הנתון, מאיזה דת הם תלמידים.

עבדאללה חטיב: נכון.

עינת וילף: כלומר שזה בתי-הספר.

מוחמד ברכה: למבחני הקבלה.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, יש, לא מקבלים כל תלמיד.

עבדאללה חטיב: באותם בתי-ספר יש סלקציה, באותם בתי-ספר, הם מקבלים את התלמידים הטובים ולכן גם אחוז הזכאות באותם בתי-ספר, אין כלים להתמודד עם התלמידים הבינוניים והתלמידים המתקשים.

עינת וילף: OK, תודה.

עבדאללה חטיב: מדיניות המשרד, אנחנו נציג אותה במסגרת תוכנית העבודה שלנו ואנחנו נפרוט את זה במסגרת תוכנית העבודה של המשרד.

עבדאללה חטיב: אלה היעדים הפדגוגיים המרכזיים של המשרד, שהועברו גם כן לנושא של, לכלל מנהלי בתי-הספר, לכלל המפקחים וגם לרשויות המקומיות והיעדים האלה גם הוצגו.

עבדאללה חטיב: הנושא המרכזי, אני רוצה להתייחס לנושא של תוכנית העבודה הספציפית.

עבדאללה חטיב: חוץ מהיעדים האלה, אני רוצה להתייחס לתוכנית העבודה הספציפית שאושרה על-ידי מנכ"לית המשרד, שקשורה לנושא של המגזר הערבי, כאשר היעד הראשון היה שיפור בהישגים הלימודיים, הן במבחני הבגרות, הן במבחני המיצ"ב והן במבחנים הבין-לאומיים.

עבדאללה חטיב: אנחנו פה מדברים לא רק על בתי-ספר תיכוניים, אנחנו התחלנו בנושא של הקדם יסודי, כי אנחנו מאמינים שהפערים מתחילים דווקא בקדם יסודי ודווקא בתחום של השפה הערבית ולכן יש תוכנית לימודים חדשה לנושא של שפה ערבית, היא תוטמע בשנת הלימודים הבאה בכל גני הילדים במגזר הערבי ויש לה תקציב שהוא תקציב ייעודי ואנחנו מדברים גם כן על הכשרת המורות באותה דיסציפלינה.

עבדאללה חטיב: בחינוך היסודי אנחנו מדברים על שיפור או קידום הישגי התלמידים גם במבחני המיצ"ב שכוללים שפה, שכוללים את האנגלית, את המדעים והמתמטיקה.

עבדאללה חטיב: בחטיבות הביניים גם מקצועות המיצ"ב בחטיבה העליונה, אנחנו גם כן נציג לכם גם פרמטרים שהם פרמטרים מדידים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על עלייה הדרגתית באחוז הזכאות לבגרות בקרב תלמידי המגזר הערבי ופה ייתכן שזה לא ברור מכאן, אבל במסגרת החוברת שהועברה לכם, אנחנו מתייחסים לכך שאחוז הזכאות במועד 2013 יעלה ב- 3%.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים גם כן במקצועות, בשני אחוזים, אנחנו מדברים גם על מקצועות המיצ"ב, עלייה של 3%.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על עלייה באחוז התלמידים המאובחנים והמאותרים כי יש לנו תלמידים שהם תלמידי לקויות למידה שהנושא הזה לא טופל והיום אנחנו לכל בתי-הספר של חטיבות הביניים.

עינת וילף: רק שאני אבין, אלה מטרות, זה לא, כלומר, אלה היעדים שאתם מציגים לעצמכם?

עבדאללה חטיב: אלה המטרות ואלה היעדים שאנחנו מציגים לעצמנו, כי אנחנו על-סמך התוכנית הזאת, אנחנו קיבלנו משאבים והתחייבנו גם כן להישגים לימודיים.

עבדאללה חטיב: אנחנו אמרנו – מול המשאבים שהמשרד ישקיע, אנחנו מתחייבים גם כן בתוצאות מצופות מתלמידי המגזר הערבי.

מוחמד ברכה: הערכה שלך שזה לא צנוע מדי?

עבדאללה חטיב: אני מדבר על מערכת שהיא מערכת גדולה, חבר הכנסת מוחמד ברכה ואנחנו מדברים על עלייה של 2%.

עבדאללה חטיב: עלייה של 2% במובנים שהם של הערכה ומדידה של הישגים לימודיים, אנחנו מדברים על עלייה שהיא עלייה הדרגתית.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך אישית, עלייה של 5% או עלייה של 6% לפעמים מבחינה מקצועית פדגוגית, לא ניתנת להסברה.

עבדאללה חטיב: כי אנחנו היינו עדים לתקופה שיש עלייה של 7% ואחרי זה יש ירידה של 3%.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על עלייה.

מוחמד ברכה: זה היה תקלות במדידה.

מוחמד ברכה: זה לא.

עבדאללה חטיב: נכון.

עבדאללה חטיב: ולכן אני מצפה לעלייה שהיא עלייה הדרגתית.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך אישית, אני מפחד מהנושא של הקפיצות.

עבדאללה חטיב: קפיצות לפעמים אי-אפשר.

מוחמד ברכה: אני לא מבקש, לקפוץ בלי לשבור רגל זה לא רע, אגב.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, צריך כסף, זה כל העניין.

עבדאללה חטיב: נכון.

מוחמד ברכה: אם אני מסתכל על הדברים, למה אני אומר לך צנוע, כי אני מסתכל על הדברים במבחן של סגירת הפער.

מוחמד ברכה: שוב, המוטו העיקרי שאני מתייחס אליו הוא לצמצם את הפערים וזה סגירה איטית מדי, לדעתי.

עבדאללה חטיב: בנושא, במשימה השנייה במסגרת הנושא של שיפור ההישגים הלימודיים, הסוגיה של בתי-ספר במיקוד.

עבדאללה חטיב: אנחנו איתרנו כ- 60 בתי-ספר בכל שלבי הגיל, יסודי, חטיבת ביניים ובתי-ספר תיכוניים.

עבדאללה חטיב: אותם בתי-ספר, הם לא הצליחו לשפר את הישגי התלמידים שלהם בשלוש השנים האחרונות ולכן אותם בתי-ספר הוגדרו כבתי-ספר במיקוד ואנחנו בנינו תוכנית שהיא תוכנית עבודה לאותם בתי-ספר ואנחנו הולכים להתערב בכל, אם ברמה של מנהל, של הכשרת מורים, של קליטת מורים, של תלמידי לקויות למידה, באותם בתי-ספר ותהיה תוכנית הוליסטית לכל בית-ספר בנפרד.

עבדאללה חטיב: יש תקציב שהוא ייעודי לתוכנית ההוליסטית הזאת.

עבדאללה חטיב: המשימה השלישית במסגרת הנושא של שיפור ההישגים הלימודיים, היתה אחת הוועדות, היושבת ראש וגם חברי הכנסת, שדנה בנושא של לקויות למידה במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: היתה בעיה עד 2008 שלא היו מאבחנים תפקודי למידה ולא היו אנשים שמתמחים בנושא של לקויות למידה.

עבדאללה חטיב: מאז, המשרד הכשיר מאבחני תפקודי למידה, הן באוניברסיטת חיפה והן בשאר האוניברסיטאות והמכללות הערביות.

עבדאללה חטיב: אנחנו בחטיבות ביניים במגזר הערבי בשנת הלימודים תשע"ג, בכל חטיבות הביניים המשרד הקצה שעות לסוגיה של מתן אבחון או אבחונים לתלמידים שהם התלמידים המתקשים ושובצו שם מת"לים, מאבחנים תפקודי למידה, שסיימו תואר שני בלקויות למידה באוניברסיטת חיפה והם שולבו גם כן במסגרת כל חטיבות הביניים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: כלומר, המהלך של לקויות למידה בחטיבות ביניים זה הוכנס לכל חטיבות הביניים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: עכשיו אנחנו הולכים להיכנס בנושא של לקויות למידה במגזר הערבי לכל בתי-הספר שיהיו במיקוד.

עבדאללה חטיב: אנחנו בנושא של לקויות למידה מתייחסים לשני פנים.

עבדאללה חטיב: הפן הראשון הוא הפן הטיפולי באותם 30 בתי-ספר שהם יסודיים, שהם במיקוד והנושא השני הוא הנושא של הפן המניעתי, כלומר אנחנו הולכים לעבוד גם כן עם ההורים, עם המורים, בנושא של החשיפה לנושא של לקויות למידה.

עבדאללה חטיב: כי היתה בנושא של האיתור של אותם תלמידים מתקשים ותפישת ההורים והחברה לתלמידים שהם תלמידים לקויי למידה.

עבדאללה חטיב: היעד השני זה הנושא של שיפור איכות המורים והמנהלים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אנחנו עד 2010, היה נוהל.

אחמד טיבי: והמפקחים, והמפקחים בעיקר המפקחים.

אחמד טיבי: מחלות המפקחים הם נגע שפושה במערכת החינוך עד כדי שחיתות של חלק מהמפקחים.

עבדאללה חטיב: אנחנו, אני מסכים עם חלק מהדברים שנאמרו על-ידי חבר הכנסת אחמד טיבי ואנחנו שוחחנו לגבי זה אבל אני רוצה להגיד לחברי, חבר הכנסת אחמד טיבי, שאנחנו בתהליך, במסגרת התוכנית החדשה, במסגרת התוכנה החדשה של הניקוד, אין מעורבות של הפיקוח הכולל בנושא של קליטה או שיבוץ מורים.

עבדאללה חטיב: הנתונים היום שקופים.

עבדאללה חטיב: כל מועמד מקבל סיסמה אישית.

עבדאללה חטיב: הוא יכול להיכנס דרך הסיסמה האישית הזאת, הוא יכול לראות מיהם המורים שהם לפניו, מי המורים שאחריו ואין שום מעורבות לשום גורם בנושא של קליטת מורים ואנחנו הקמנו מרכז מידע ואנחנו ביקשנו מכל המורים.

עבדאללה חטיב: כל מורה שמרגיש שנגרם לו עוול, הוא יכול לבוא למרכז המידע ואנחנו הולכים לטפל באותם מקרים.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים שהדברים יתנהלו בצורה מקצועית וגם שקופה.

עבדאללה חטיב: הנושא של קליטת מורים, אנחנו פיתחנו נוהל חדש בנושא של קליטת מורים.

עבדאללה חטיב: הנוהל החדש מדבר על איכות מורים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מתייחסים לנושא של ממוצע ההישגים בתואר הראשון ובתואר השני ואנחנו מתייחסים לנושא של מבחני בקיאות בשפה הערבית.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו העלינו את המשקל של הפרמטרים האיכותיים והיום מורים שנכנסים למערכת החינוך במגזר הערבי, הם מורים יותר איכותיים משני המדדים שאני הצגתי.

עבדאללה חטיב: לפי הנתונים שקיימים היום במשרד, אנחנו מדברים כ- 8,000 בקשות עבודה שיוגשו למשרד החינוך לקראת שנת הלימודים תשע"ג ואני אומר לכם, מתוך השעות שאנחנו נתייחס אליהם היום, אנחנו מדברים על קליטה של יותר מ- 3,000 מורים למערכת החינוך הערבית בשנת הלימודים תשע"ג, בהשוואה לשנת הלימודים תשע"ב, שבה קלטנו כ- 2,800 מורים.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם כן קלטנו מורים שהם במסלול המצוינים, מורים שסיימו במסלול המצוינים שהפסיכומטרי שלהם הוא מעל ל- 630.

עבדאללה חטיב: פתחנו להם אופק חדש שהם נקלטים אוטומאטית בתוך מערכת החינוך הערבית ואנחנו אומרים – ככל שאנחנו מטייבים את איכות ההוראה במסגרת בתי-הספר, כך אנחנו מעלים את הישגי התלמידים הערביים.

עבדאללה חטיב: יש את דו"ח מקנזי שמראה באופן ברור שככל שאתה משקיע באיכות המורים, זה מה שישפיע על הישגי התלמידים ולכן השר התווה מדיניות חדשה בנושא של קליטת מורים ומנהלים במגזר הערבי והיום אנחנו כבר שנתיים מפעילים את הנוהל ואנחנו עדים לכך שיש שביעות רצון מאותם מורים שנקלטים במערכת החינוך.

עבדאללה חטיב: הנושא של הכשרת מנהלים ובמיוחד בתחום של העל-יסודי.

עבדאללה חטיב: אנחנו גילינו שיש לנו בעיה.

עבדאללה חטיב: היו מכרזים בחינוך העל-יסודי, מעט מאוד מועמדים ניגשו לאותם מכרזים והיום אנחנו רוצים להקים צוות שהוא צוות כ- 50 מועמדים, צוות שהוא עם תואר שני, צוות שהוא יומלץ על-ידי מנהלי בתי-הספר או על-ידי אנשים שמכירים מועמדים שהם טובים ואותם מועמדים, אנחנו רוצים לעשות להם הכשרה כי אנחנו מעוניינים לקלוט את המנהלים הטובים.

עבדאללה חטיב: אנחנו אומרים דבר אחד וזאת המדיניות גם כן של השר – מנהל בית-ספר הוא, אפילו שמכתב את גורלו של אותו בית-ספר, הן מבחינת ההישגים והן מבחינת העשייה הפדגוגית חינוכית באותו בית-ספר.

עבדאללה חטיב: היעד השלישי.

עבדאללה חטיב: לגבי ה- 50 האלה יהיו קריטריונים ברורים, תהיה ועדה במסגרת מכון אבני רושה, הוועדה הזאת, אנחנו נפרסם.

עבדאללה חטיב: יפנו מועמדים ונבחר את ה- 50 הכי טובים, בלי מעורבות של אף אחד בקליטת אותם מועמדים.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים שהפרמטרים יהיו פרמטרים מקצועיים.

עבדאללה חטיב: בנושא של היעד השלישי, שהוא הנושא של העצמת מסגרות החינוך הבלתי פורמאלי והעשרת תרבות הפנאי, אנחנו מדברים על הקמת מסגרות של החינוך הבלתי פורמאלי ביישובים הערביים, הפניית משאבים, הגדלת מספר המסגרות וחיזוק מועצת התלמידים והנוער ואני פה גם כן במסגרת התוכנית, אני אתייחס לכמה יחידות חדשות אנחנו נפתח במסגרת המגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: יש לנו עוד יעד בנושא שעלה גם כן הרבה במגזר הערבי, הנושא של.

עינת וילף: אז רק אני אעצור אותך כאן דקה.

עינת וילף: כשאתה מציג כאן לאורך כל הדבר את היעדים.

עינת וילף: מתי אנחנו כוועדת חינוך, נכון לנו לנהל מולכם מעקב על העמידה ביעדים האלה?

עינת וילף: מתי אפשר יהיה להתחיל לראות?

עבדאללה חטיב: יש תאריכים.

עינת וילף: 2013?

עבדאללה חטיב: לא, מועד.

עבדאללה חטיב: שלבי התארגנות.

עבדאללה חטיב: הקמת מסגרות של החינוך הבלתי פורמאלי ביישובים במגזר הערבי, אוקטובר 2012.

עבדאללה חטיב: הגדלת מסגרות הפנאי – נובמבר 2012 ומדדי תפוקה ותוצאה, אלה התפוקות המצופות ב- 2013, אנחנו יכולים להגיד לכם כמה נפתחו במגזר הערבי.

עינת וילף: כלומר לקראת דצמבר 2012, נוכל לראות אם נעשו הדברים האלה?

עבדאללה חטיב: נכון.

עבדאללה חטיב: נכון.

עינת וילף: OK, תודה.

עבדאללה חטיב: בנושא של החינוך לחיי קריירה והכוון מקצועי, אנחנו מדברים ודיברנו הרבה על נושא של עודף המורים.

עבדאללה חטיב: עודף המורים נובע גם כן מחוסר הכוונה נכונה של הבוגרים, בוגרי בתי-הספר התיכוניים לא מקבלים הכוונה נכונה ולכן המשרד במסגרת תוכנית העבודה שלו, אנחנו הלכנו על שני פרויקטים.

עבדאללה חטיב: הפרויקט הראשון במשותף עם קו משווה, אנחנו הולכים להיכנס ולהקים 50 מרכזים להכוונה תעסוקתית במסגרת בתי-ספר תיכוניים במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: המשרד יתקצב באופן מלא את המרכזים האלה ותהיה פעילות של הכוונה באותם בתי-ספר.

עבדאללה חטיב: חוץ מ- 50 בתי-הספר האלה אנחנו לפני כחודשיים לקחנו את כל היועצות החינוכיות, כי אנחנו ערים לסוגיה המרכזית שזה אחד התפקידים המרכזיים של היועצת החינוכית באותו בית-ספר גם כן לתת או לחשוף את התלמידים לנושא של המגמות העתידיות ולצורכי גם כן החברה, הקהילה והמדינה.

עבדאללה חטיב: אנחנו במסגרת תוכנית החומש, זה אחד היעדים שאנחנו נשלים את הפער בין 50 בתי-הספר לשאר בתי-הספר במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: כלומר, התוכנית הזאת תופעל בכל בתי-הספר במגזר הערבי בשנת הלימודים תשע"ג.

מוחמד ברכה: יש משהו ייעודי לתלמידות, בהתחשב בעובדה שאחוז האבטלה בנשים הערביות הוא 80%?

עבדאללה חטיב: אנחנו, לתלמידות שהן הבוגרות.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, יש תוכניות הכוונה מקצועית לתלמידות עם אפשרויות של הכוונה לקליטה בשוק העבודה לאחר מכן, להשתלב בשוק העבודה?

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לסוגיה הזאת בשני, בפן הראשון, התוכנית הזאת היא תוכנית כללית לכל התלמידים, אבל בפן של החינוך הטכנולוגי, חבר הכנסת מוחמד ברכה, אני אציג גם כן תוכנית עבודה שמדברת על הנושא של הנשים ושל הבנות וגם בתחום של החינוך הטכנולוגי, כי אנחנו מאמינים שזה ישלב אותן בתעסוקה העתידית.

עבדאללה חטיב: הנושא, העיקרון שאנחנו מדברים עליו הוא הנושא של תקצוב דיפרנציאלי במערכת החינוך על-סמך מדד הטיפוח.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס דווקא לנתון הזה.

עבדאללה חטיב: הנתון הזה מופיע אצלכם במסגרת החוברת שאנחנו חילקנו לכם ופה יש נושא הכלכלה והתקציבים שאנחנו השבנו אותם גם כן והם נתנו לנו את הנתונים האלה.

עבדאללה חטיב: הנתונים האלה מדברים על תקן בסיסי יסודי בתשע"א ותקן בסיסי יסודי ב- תשע"ב.

עבדאללה חטיב: אם אחוז, מספר השעות שניתן לתלמיד במגזר היהודי עמד בשנת הלימודים תשע"א על 1.43, תלמיד ערבי קיבל 1.46, בממוצע אחוז השעות שקיבלו התלמידים הוא 1.44.

עבדאללה חטיב: ב- 2012, כלומר, 2011, 2012, תשע"ב, יהודי, שעות לתלמיד, שעות תקן בסיסי לתלמיד עמד על 1.47, בתלמידי המגזר הערבי 1.54 והממוצע היה 1.48.

עבדאללה חטיב: אם אנחנו גם כן מתייחסים לנושא של ממוצע תלמידים בכיתה, במגזר היהודי, לפי התקן הבסיסי היסודי עומד על 28.7, תלמידי המגזר הערבי עומד על 28.9 וב- תשע"ב אנחנו רואים גם כן 28.7 ו- 29.8, אבל מבחינת הקצאת שעות אנחנו רואים שהמגמה ברורה, יש יותר שעות לתלמיד במגזר הערבי.

מוחמד ברכה: איך אתה מסביר שיש יותר שעות?

מוחמד ברכה: אף ששבוע הלימודים בבית-הספר הערבי הוא קצר יותר.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על מכסת שעות.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על שעות למשל, על 37 שעות.

עבדאללה חטיב: אתה יכול לחלק אותם, את ה- 37 שעות לחמישה ימים ואתה יכול לחלק אותם לשישה ימים.

עבדאללה חטיב: במערכת החינוך במגזר הערבי מחלקים אותם לשבע, שבע, שבע, שבע, כלומר, 28 ומוסיף להם גם, מוספים להם את השמונה, עד שהם מגיעים או 2/8, עד שמגיעים ל- 37.

עבדאללה חטיב: במגזר היהודי מחלקים את זה לשישה ימים.

עבדאללה חטיב: אבל מבחינת השעות, אנחנו מדברים על אותן שעות ופה אנחנו יכולים לראות שיש גם כן נתונים, הנתונים מעודדים מאוד מבחינת התקן הבסיסי.

עבדאללה חטיב: אנחנו רואים שהתלמידים במגזר הערבי מ- תשע"א ו- תשע"ב, מקבלים 1.52 לעומת 1.47.

עבדאללה חטיב: זה תלוי, בטח שזה תלוי במצב הסוציו אקונומי והיות ומרבית האוכלוסייה הערבית נמצאת באשכול 1 עד 3 ולכן הם מקבלים גם כן העדפה בחלוקת המשאבים.

עבדאללה חטיב: בנושא של החינוך המיוחד, אלה הנתונים שהיו ב- תשע"א.

עבדאללה חטיב: המגמה נמשכה ב- תשע"ב.

עבדאללה חטיב: בנושא של החינוך המיוחד, שעות הטיפוח, אנחנו מדברים בנושא של שעות הטיפוח אנחנו מדברים על כך שהוקצו כ- 68,000 שעות.

עבדאללה חטיב: תלמידי המגזר הערבי, הבדואי והדרוזי, קיבלו 36% משעות הטיפוח בשלב החינוך היסודי שהוקצו למערכת החינוך במדינה.

עבדאללה חטיב: הנושא של חיזוק השפה הערבית ושמעו את זה גם כן חברי הכנסת ערביים, אנחנו דיברנו על תוכנית לימודים חדשה בגני הילדים, שהוכנה ותוטמע בשלב היסודי פותחה ואושרה תוכנית לימודים חדשה שהוטמעה ותהליך ההטמעה שלה נמשך.

עבדאללה חטיב: אנחנו דיברנו על מבדק קריאה וכתיבה שהוא ייחודי לתלמידי המגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: כלומר, אין בכל העולם מבדק בשפה הערבית לתלמידי כיתות א', זאת פעם ראשונה, הכלי הזה פותח על-ידי רמ"ה, בשיתוף אנשי אקדמיה מהמגזר הערבי, השתתפה שם פרופ' אלינור סעיד חדד והכלי הזה פותח ייחודית לתלמידי המגזר הערבי.

מוחמד ברכה: כשאתם כותבים תלמידים מתקשים בשפה הערבית, מה הכוונה?

מוחמד ברכה: לכתיב?

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על כך, למשל, שתלמיד במגזר הערבי, אחרי שהוא מסיים.

מוחמד ברכה: אתה מדבר על האיכות של השפה הערבית הספרותית, זה כמעט שפה חדשה לתלמידים.

מוחמד ברכה: מה הקושי שנבדק?

מוחמד ברכה: בכיתה א' אין מה לבדוק על תפקודי שפה.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על כך, חבר הכנסת מוחמד ברכה, במבדק של כיתות א', יש תשע משימות.

עבדאללה חטיב: כל משימה בודקת תחום מסוים – הכרת האות, צליל האות, המבטא של האות, קריאת משפט, קריאת טקסט.

עבדאללה חטיב: כלומר, מדברים על רמות.

עבדאללה חטיב: האזנה, דיבור, כתיבה.

עבדאללה חטיב: כלומר, במסגרת תשע המשימות האלה, יש משימות שהן, דרכן אנחנו יכולים לאתר את התלמידים שהם התלמידים המתקשים.

עבדאללה חטיב: בכל משימה אנחנו יודעים מה הסטנדרטים שתלמיד נורמאלי צריך להגיע אליה באותה משימה ואם התלמיד לא מגיע לאותם סטנדרטים באותה המשימה, אז אותו תלמיד מוגדר כתלמיד שהוא תלמיד מתקשה.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא מתחילים לאבחן תלמידים בכיתות א' ו- ב', האבחון דווקא מתחיל בכיתות ג', בכיתות א-ב-ג אנחנו מדברים דווקא על הכלה, על מתן אפשרות לאותם תלמידים להשתלב במסגרת החינוך הרגיל ולכן אנחנו מנסים לאתר אותם דווקא בגיל שהוא בגיל קטן, בכיתות א'.

עבדאללה חטיב: יש תוכנית לימודים חדשה לספרות הערבית בחטיבה העליונה.

עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת הוצגה לכלל המורים.

מסעוד גנאים: היא מיושמת?

עבדאללה חטיב: היא, בשנת הלימודים תשע"ג, אנחנו ב- 27 לאוגוסט נתחיל ביישום התוכנית החדשה בכל כיתות י' במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת היא תוכנית מודולארית.

עבדאללה חטיב: כלומר, בשלוש שנים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מתחילים עם כיתות י' ואחרי שלוש שנים, השכבה הראשונה שתסיים בבגרות, תיבחן לפי התוכנית שהיא התוכנית החדשה.

עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת, הוקצו לה גם כן משאבים רבים מטעם המשרד ואנחנו עכשיו בעיצומו של תהליך של בניית תוכנית לימודים.

עבדאללה חטיב: אנחנו באנו לכנסת ואנחנו התחייבנו בתוכנית גם כן לימודים חדשה בלשון ערבית והבעה.

עבדאללה חטיב: אנחנו עכשיו בתהליך של כתיבת אותה תוכנית ואנחנו מתחייבים שתוך שישה חודשים, אותה תוכנית גם כן, התהליך של כתיבתה יסתיים כי יש מתווה רחב שהוכן והתוכנית הזאת גם כן שהיא בתחום של השפה והלשון, היא תוטמע.

עבדאללה חטיב: בקשר למפקח, נבחרה ד"ר ראויה בורברה, שהיא מפקחת חדשה לשפה ולשון.

עבדאללה חטיב: התקן שמילאה ד"ר ראויה בורברה בנושא של הספרות התפנה.

עבדאללה חטיב: בחודש אוגוסט יפורסם מכרז, ייקלט מפמ"ר חדש לתחום של הספרות הערבית וכך יהיו שני מפמ"רים.

עבדאללה חטיב: כי אנחנו, אנחנו גם כבר כבר עשינו הפרדה בין הלשון והבעה לבין הספרות הערבית.

עבדאללה חטיב: בנושא של המועמדים, יש מבחן בשפה הערבית לכלל המועמדים להוראה במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שהנתונים לא מעודדים, אני רוצה להגיד לכם שהמבחן שהתקיים לאחרונה, אנחנו מדברים על מצב ש - - -

מוחמד ברכה: להבדיל ממה שרווח בקרב המורים, אני מברך על הצעד הזה.

עבדאללה חטיב: תודה, זה היה צעד אמיץ של השר שהלכנו לבג"צ והיתה החלטה של הבג"צ והיה ויכוח, אבל אני אומר לכם, הרעיון של השר, שעמד גם כן על זה ולא ויתר ואני אומר לכם, אנחנו רואים את התוצאות במסגרת בתי-הספר.

עבדאללה חטיב: מה שכותבים המורים, אנחנו נמצאים בשטח.

עבדאללה חטיב: לפעמים, אני אומר – איך אותם מורים נקלטו באותה מערכת?

עבדאללה חטיב: כי היום, מורה - - -

מוחמד ברכה: ד"ר חטיב, אני רואה טפסי בחינות של הילדים שלי.

מוחמד ברכה: יש בושות.

מסעוד גנאים: המצב קשה מאוד, אבל השאלה, אולי להתייחס לכמות הנקודות.

מסעוד גנאים: המבחן זה בסדר, אבל 15 נקודות, זה יותר מתואר, אולי.

עבדאללה חטיב: אבל חבר הכנסת גנאים.

עבדאללה חטיב: אנחנו, בהמשך להערות שהיו, אני אומר לך הסוגיה הזאת גם כן נבדקת בימים האלה ואנחנו נעדכן את ועדת החינוך של הכנסת.

עבדאללה חטיב: בנושא של מידת הניקוד שניתן למבחן הבקיאות בשפה הערבית, לעומת הממוצע בהישגים הלימודיים וגם כן לעומת התואר האקדמי.

עבדאללה חטיב: כי היו שנים שלתואר האקדמי ניתן ארבע והשנה אנחנו דווקא שינינו, נתנו שמונה ונתנו יותר משקל לאלה שיש להם תואר שני ולאלה שיש להם תואר שלישי, במטרה גם לטייב את איכות הנקלטים במערכת החינוך במגזר הערבי.

קריאה: מדברים על ניקוד, מידת הניקוד, יכולים להסביר את הרקע של זה, מה זה אומר בכלל?

עינת וילף: בבקשה.

עבדאללה חטיב: במגזר הערבי ישנה שיטת ניקוד שפותחה מלפני כ- 15 שנה.

עבדאללה חטיב: הסיבה המרכזית של פיתוח השיטה הזאת היא העודף של המורים ולא היו קריטריונים ברורים לקליטת מורים במגזר הערבי, לא היו קריטריונים שקופים ולכן מלפני תקופה, פותח הכלי הזה.

עבדאללה חטיב: אבל הכלי הזה, לצערי הרב, כאשר פותח באותה תקופה, לא חשבו על פרמטרים שהם פרמטרים איכותיים ומקצועיים ודווקא מלפני שלוש שנים, כאשר השר נכנס לתפקידו, התקיימה ישיבה עם שר החינוך, נקבעו פרמטרים מקצועיים פדגוגיים, לקבלת מורים יותר טובים למערכת החינוך במגזר הערבי והיום אנחנו מדברים על קריטריונים איכותיים.

עבדאללה חטיב: היום מורה שרוצה להיקלט במגזר הערבי, הוא צריך להיות עם תואר ראשון לפחות, אבל יש העדפה למורים שיש להם תואר ראשון בהצטיינות, הוא צריך לעבור, מורה לשפה ערבית, צריך לעבור את מבחן הבקיאות בשפה הערבית בממוצע שהוא מעל ל- 85, ונתנו משקל גם כן לסוג התואר שיש למועמד, אם יש לו תואר ראשון, אם יש לו תואר שני ואם יש לו תואר שלישי ויש גם כן התייחסות לנושא של ותק בהוראה.

עבדאללה חטיב: כי מורה שיש לו ותק בהוראה, מקבל תוספת של ארבע נקודות, לעומת מועמד שלא עבד במשרד החינוך מסיבה אחת, כי אותם מורים במסגרת האופק החדש שהם נקלטים במערכת, הם חייבים להשתלם בתוך המערכת ולכן היות והמשרד משקיע באותם, הכשרה של אותם מורים, אז גם כן אנחנו רוצים לתת העדפה לאותם מורים שהם יוכשרו במסגרת העבודה שלהם במשרד.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם כן נכין או רוצים להכין תוכנית גם כן לימודים חדשה בספרות לחטיבת ביניים, ואנחנו בעיצומו של התהליך הזה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להציג גם נתונים לגבי התוכנית להפחתת מקסימום תלמידים בכיתה ל- 32.

עבדאללה חטיב: הנתונים נמצאים גם כן מעל ל- 66% מהכיתות שפוצלו, כיתות ג', ד', ה', שפוצלו במדינת ישראל, בחינוך היסודי בשנת הלימודים תשע"ב, הנם מהמגזר הלא יהודי.

עבדאללה חטיב: כלומר, אני מתייחס למגזר הערבי, בדואי ודרוזי.

עבדאללה חטיב: אנחנו מתייחסים ל- 461 כיתות מתוך 701.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על 66% מהכיתות שפוצלו, היו במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: גם בחטיבות ביניים אנחנו אומרים שהאחוז הוא עומד היום על 52%, כלומר אנחנו רואים שהמגמה היא מגמה של מתן העדפה על-סמך מדד הטיפוח למגזר שהוא המגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: הנושא של הרחבת צו חוק חינוך חובה, לפני כשבועיים השר הציג את היישובים שנכנסו במסגרת היישובים אנחנו יכולים לראות שהיום מספר היישובים שנכנסו לתוכנית הזאת הוא עומד על 90 יישובים, מהם 49 יישובים שהם יישובים מהמגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: בנושא של פיצול כיתות א', אנחנו מדברים, כל הכיתות במגזר הערבי, כיתות א'-ב', פוצלו.

עבדאללה חטיב: בכיתות א' קיבלו תוספת של עשר שעות לחיזוק השפה והמתמטיקה, בכיתות ב' קיבלו כחמש שעות, אנחנו מדברים על כ- 1,000 כיתות בכל שכבת גיל ואנחנו מדברים על עלייה משמעותית או על תוספת משמעותית מאוד בנושא של שעות.

עבדאללה חטיב: למשל, אם אנחנו מדברים על 1,000 כיתות בשלב כיתות א', אנחנו מדברים על הקצאה של עשר שעות, אז אנחנו מדברים על כמעט כ- 10,000 שעות למגזר הערבי בשכבה א' ואנחנו מדברים על כמעט 5,000 שעות שיתווספו.

עבדאללה חטיב: זה פיצול תלמידים, זה לא פיצול, אני אתייחס גם כן לסוגיה של הכיתות ושל המחסור ויש פה גם כן את גנאדי שיתייחס לזה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לנושא של יום חינוך ארוך וארוחה חמה, הנתונים גם כן ברורים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על 37 שעות, איפה זה מופעל, הנתונים מעודדים מאוד.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים כיום כ- 1,239 מגני הילדים בחינוך הרגיל, מהם 426 גנים בחינוך הערבי.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על 34% מהגנים במגזר הערבי נהנים מיום לימודים ארוך, כנ"ל גם בבתי-ספר היסודיים, אנחנו מדברים על 32%.

עבדאללה חטיב: בנושא של מפעל הזנה, אנחנו מדברים על 34% מגני הילדים, משולבים במסגרת מפעלי הזנה, בתי-ספר יסודיים, אנחנו מדברים על 25%.

עבדאללה חטיב: ביום חינוך ארוך נהנים כ- 275,000 תלמידים, מתוכם 117,000 תלמידים במגזר הערבי, אשר מהווים 23% מכלל התלמידים במערכת החינוך הערבית.

עבדאללה חטיב: אני רוצה לעבור בנושא של קידום ההוראה אני התייחסתי שבשנת הלימודים תשע"ב נקלטו כ- 2,800 מורים במעמד של שיבוץ, ניתנה פה העדפה למורים שהם המורים היותר איכותיים.

עבדאללה חטיב: חינוך אישי בחטיבות ביניים, 50 חטיבות ביניים נכנסו במגזר הערבי לנושא של הניצול של שעות החינוך, לנושא של החניכה בקבוצות קטנות של תלמידים ואנחנו רואים את האפקט של זה על הנושא של האלימות של אותם תלמידים.

עבדאללה חטיב: התאמת מערכת החינוך, שהיא הופעלה במחוז צפון ומחוז דרום, אנחנו מדברים על כך שבשנת הלימודים תשע"ג, המהלך הזה יתרחב גם כן לחטיבות הביניים ומחוז הצפון וחטיבות.

מסעוד גנאים: תקשוב, הכוונה?

עבדאללה חטיב: הכוונה של התקשוב.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים בשלב החינוך היסודי במחוז צפון ומחוז דרום.

עבדאללה חטיב: במחוז צפון ומחוז דרום, אנחנו מדברים על תקציב של 420 מיליון שקל.

עבדאללה חטיב: במחוז הצפון, אם אנחנו דיברנו על 200 בתי-ספר יסודיים, אנחנו מדברים על 166 בתי-ספר מהמגזר הלא יהודי, כלומר מרבית בתי-הספר במחוז הצפון ששולבו במסגרת התוכנית הזאת הם מהמגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: אותו מהלך נמשך גם בחטיבות הביניים.

עבדאללה חטיב: בנושא של הבטחת מוסדות חינוך אנחנו, היתה החלטת ממשלה שקידם אותה השר בנושא של אבטחת מוסדות חינוך, תקציב הועבר לנושא של המשרד לביטחון פנים ופה יש את הצוות של האבטחה.

עבדאללה חטיב: אתה רוצה להוסיף, שמעון?

עינת וילף: לא, תסיים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תקציב שהוא 30 מיליון שקל.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תוכנית שהיא לא לשנה אחת.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תוכנית שהיא ארבע שנתית.

עבדאללה חטיב: ב- 2012 יוצבו, אנחנו, היעד שלנו היה 134 שומרים במוסדות החינוך העל-יסודיים, 11 שוטרים ואותו מהלך גם כן יורחב לכלל המוסדות שאנחנו מדברים על סך 560 מוסדות חינוך, תוך ארבע שנים.

עבדאללה חטיב: הנושא של החינוך הטכנולוגי שהתייחס אליו גם חבר הכנסת מוחמד ברכה, הוא שאל לגבי נושא של הבנות.

עבדאללה חטיב: בסעיף השני, בשנת הלימודים 2012 – 2013, יחלו 400 תלמידות נוספות לימודים בבתי-ספר טכנולוגיים או מקצועיים וגם ייפתחו מגמות שהן מגמות טכנולוגיות יוקרתיות במסגרת בתי-הספר התיכוניים.

עבדאללה חטיב: זאת היתה החלטת הממשלה ואנחנו עובדים לפי אותה החלטה.

עבדאללה חטיב: בנושא של הרפורמה "אופק חדש" - - -

מסעוד גנאים: קראנו על ידיעה של סגן השר, שמשרד החינוך מקצה כ- 50 מיליון שקל להקמת מרכזים טכנולוגיים אזוריים.

מסעוד גנאים: לא יודע, יש לכם מידע בנושא הזה?

עבדאללה חטיב: אני מכיר את התוכנית הזאת, אבל אני לא יכול למסור פרטים שהם לא מדויקים.

עבדאללה חטיב: אני יכול להעביר אליכם, אין לי בעיה.

עבדאללה חטיב: אני מוכן להעביר את זה.

עבדאללה חטיב: בנושא של רפורמת אופק חדש.

עבדאללה חטיב: בנושא של אופק חדש, אנחנו מדברים על כך שהתוכנית הזאת יושמה ב- 346 בתי-ספר, במגזר הערבי אנחנו מדברים על כ- 380 בתי-ספר יסודיים, כלומר מרבית בתי-הספר במגזר הערבי כבר משולבים.

עבדאללה חטיב: הבעיה היא בעיה של חטיבות ביניים, אבל יש מגמה שחטיבות ביניים רבות במגזר הערבי ייכנסו בשנת הלימודים הבאה לנושא של האופק החדש וגם לעוז לתמורה.

עבדאללה חטיב: הנתונים גם כן פה מופיעים בשלב החינוך היסודי, בשלב חטיבת ביניים וגם בגני ילדים, הנתונים מעודדים מאוד.

עבדאללה חטיב: בנושא של עוז לתמורה, גם, אנחנו מדברים על 27% מבתי-הספר שנכנסו לעוז לתמורה ב- 2011, 2012, ב- תשע"ב היו מהמגזר שהוא המגזר הערבי 32% מבתי-הספר בבדואי ו- 55% מבתי-הספר היו במגזר הדרוזי.

עבדאללה חטיב: ברמה ארצית אנחנו מדברים גם כן על מגמה או על עלייה בבתי-הספר שישולבו במסגרת הדו"ח.

עבדאללה חטיב: במסגרת של טרכטנברג, ישולבו כ- 81 יישובים במדינת ישראל, הנושא של המלצות דו"ח טרכטנברג ולסבסד העשרה בתום לימודים לגיל שלוש – תשע.

עבדאללה חטיב: 81 רשויות נכנסו.

עבדאללה חטיב: מהמגזר הלא יהודי ייכנסו כ- 66 רשויות ואנחנו יכולים גם כן להעביר לכם נתונים לגבי אותן רשויות.

עבדאללה חטיב: כלומר, 66 רשויות מהמגזר הלא יהודי, ייכנסו לתוכנית הזאת מתוך ה- 81 רשויות.

עבדאללה חטיב: תוכנית החומש ממשיכה.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תקציב של 80 מיליון שקל.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על נושא של לקויות למידה, על חינוך לקריירה ואנחנו מדברים על החינוך הבלתי פורמאלי והנושא של תוכניות לימוד.

עבדאללה חטיב: סקרתי תוכניות לימודים אבל אנחנו מדברים על תוכניות לימודים חדשות.

עבדאללה חטיב: תוכנית לימודים חדשה שפורסמה בתחום המורשת והתרבות הערבית, ואנחנו נחל בהטמעת אותה תוכנית.

עבדאללה חטיב: דיברתי על התוכניות בנושא של השפה הערבית.

עבדאללה חטיב: תוכנית לימודים בהיסטוריה, למגזר הערבי, אנחנו מתחייבים שתוך שנה אותה תוכנית תפורסם, יש מתווה מפורט שאושר.

עבדאללה חטיב: פרופ' מוסטפה כבהא היה אחד החברים שכתבו את המתווה לתוכנית הלימודים והוא גם כן יהיה חבר בכתיבת אותה תוכנית לימודים והנושא של מקצוע דת האסלאם.

עבדאללה חטיב: בנושא מקצוע דת האסלאם הצוות נמצא היום בשלב, כלומר הם סיימו את הכתיבה של תוכנית היסודי, סיימו את הכתיבה של תוכנית חטיבות הביניים.

עבדאללה חטיב: נשארו להם שני פרקים בתוכנית של העל-יסודי.

עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת גם תסתיים תוך תקופה קצרה.

מסעוד גנאים: של המפקח שם, הרי יש בעיה של - - -

עבדאללה חטיב: יש פנייה לנציבות שירות המדינה מטעם המשרד ואנחנו מעוניינים לקדם את הסוגיה הזאת.

עינת וילף: תודה רבה לך, ד"ר עבדאללה חטיב.

אחמד טיבי: שאלה אחרונה ברשותך, מה לגבי מורים שחוקים, ותיקים מאוד, שרוצים לצאת, לעזוב את המערכת.

אחמד טיבי: אתם, הרושם שאתם מערימים עליהם קשיים, המשרד.

עבדאללה חטיב: חבר הכנסת טיבי, יש מכסה שנקבעת על-ידי האוצר.

עבדאללה חטיב: אני, אין לי נתון מדויק לגבי אותה מכסה, אבל היתה פנייה אישית שלי לגבי הנושא של המגזר הערבי, קיבלנו תוספת למגזר הערבי, המחוזות קיבלו הודעה, כלל המחוזות קיבלו הודעה, צפון חיפה ומרכז קיבלו הודעה לגבי המכסות שלהם ואנחנו אמרנו שלמחוזות, במידה ואתם לא אישרתם, תעבירו את זה להחלטת הוועדה העליונה שיושבת בלשכה של אגף בכיר לכוח-אדם בהוראה ואנחנו נוכל לאשר גם כן מכסה נוספת ייעודית למגזר הערבי.

עינת וילף: תודה רבה.

עינת וילף: מה שאני אעשה, ברשותכם, כדי שנספיק.

עינת וילף: יש עוד שתי מצגות.

עינת וילף: יהיה עוד סיבוב, אל תדאגו, יהיו עוד שתי מצגות קצרות ואז תוכלו גם להתייחס, גם לשאול, ואז אני אפתח את זה לציבור.

עינת וילף: בבקשה, מר פארס מוהנא, הממונה על החינוך הדרוזי והצ'רקסי, בבקשה, המצגות לחברי הכנסת.

פארס מוהנא: שלום לכולם.

פארס מוהנא: אני חייב להגיד שהמגזר הדרוזי והצ'רקסי נהנה וממשיך ליהנות מהשיטה החדשה של התקצוב במשרד החינוך ואני בא מהעולם הזה ואנחנו עברנו מעולם של תקצוב פר כיתה לתקצוב פר תלמיד ולתקציב לפי מצב סוציו אקונומי וזה רק משפר - - -

מוחמד ברכה: זה כל המערכת עברה, לא רק אתם.

פארס מוהנא: זה נכון, אבל הרווח הוא למגזר הפריפריאלי.

פארס מוהנא: הפריפריה הגיאוגרפית וגם הפריפריה החברתית.

פארס מוהנא: כלומר, אם המצב הסוציו אקונומי בתל-אביב הוא גבוה, אז הם יקבלו פחות שעות, בגלל השיטה.

פארס מוהנא: כלומר, השיטה היטיבה דווקא עם המגזרים האלה ולא היטיבה עם מגזרים אחרים.

פארס מוהנא: אני מכיר את זה.

פארס מוהנא: הרבה יישובים גדולים יהודים, פחתו המון שעות בגלל השיטה.

פארס מוהנא: בנוסף לדברים שידידי ועמיתי עבדאללה דיבר עליהם, אני אוסיף משהו ייחודי למגזר הדרוזי והצ'רקסי, קצת נתונים.

פארס מוהנא: אנחנו מדברים על 41,000 תלמידים, פחות או יותר.

פארס מוהנא: מגזר יחסית קטן, כמו שהוצג קודם – שניים ומשהו אחוזים מהאוכלוסייה במדינת ישראל.

פארס מוהנא: הגידול הטבעי נמוך מאוד במגזר הדרוזי, גידול טבעי שלילי.

פארס מוהנא: אנחנו נאלצים לפעמים לסגור כיתות ולסגור גנים.

פארס מוהנא: מבחינתי זה בסדר, זה חיובי, יש כאלה שאומרים שלא, אני חושב שזה דווקא טוב, דווקא כיוון של איכות וכיוון של חינוך יותר טוב.

פארס מוהנא: כמובן, זה משפיע על תקנים.

עינת וילף: זה על רקע יילודה, זה לא על רקע עזיבה?

פארס מוהנא: זה על רקע של יילודה.

פארס מוהנא: יילודה נמוכה, 1.8 ילדים לזוג.

עינת וילף: כמו בשבדיה.

פארס מוהנא: כמו בשבדיה.

פארס מוהנא: הגליל נראה כמו שבדיה.

עינת וילף: זה נכון.

פארס מוהנא: לגבי בגרויות, אותה מגמה במגזר הדרוזי קיימת, כאשר בשנת 92, וזה לא הרבה זמן, אנחנו עמדנו על 19% בגרות.

פארס מוהנא: היום אנחנו בסביבות ה- 50%.

פארס מוהנא: כלומר, אם ניקח את הנתונים החדשים, סביבות ה- 50%.

מוחמד ברכה: על-מנת לדייק, מר מוהנא, האחוזים מתייחסים לקבוצת הגיל ולא לניגשים-?

פארס מוהנא: האחוזים מתייחסים לניגשים.

פארס מוהנא: כלומר, לתלמידי י"ב, נכון.

פארס מוהנא: ואם תסתכל עוד שני שקפים נדמה לי, על אחוז הלומדים ב- י"ב, תדע שהפערים לא כל-כך גדולים.

פארס מוהנא: כלומר, נכון, הנתון הזה ירד, אבל ההשוואה גם חשובה.

מוחמד ברכה: הנשירה היא גבוהה.

פארס מוהנא: לדעתי, הנשירה היא לא גבוהה, בהמשך אציג נתון.

פארס מוהנא: אני חייב להגיד עוד פעם.

פארס מוהנא: בסך-הכל, ופה עלה לדיון, בדיון הקודם, השאלה אם אנחנו נדביק את הפערים, האם זה טוב או לא טוב.

פארס מוהנא: הייתי אומר את זה בשני משפטים.

פארס מוהנא: אם נסתכל על מערכת החינוך הדרוזית ונשווה אותה מול עצמה, יש התקדמות יפה מאוד.

פארס מוהנא: אם ניקח את מערכת החינוך הדרוזית ונשווה אותה מול החינוך היהודי, יש לה הרבה מה לעשות.

פארס מוהנא: הרבה מה לעשות.

פארס מוהנא: כלומר, אם במגזר היהודי הבגרות עומד על 62% נדמה לי בארצי, אנחנו 50%, יש לנו בעיה קשה.

פארס מוהנא: אותו סיפור באקדמיה ואותו סיפור ב- PhD וכן הלאה.

פארס מוהנא: אבל חינוך לא בונים ביום אחד.

פארס מוהנא: אנחנו צריכים לזכור ואני חדש בתפקיד, יחסית, שנה שלישית, יש לנו, אפשר להגיד ככה, דור מדבר של מורים במערכת שעצם זה שסיימו כיתה י"א י"ב, לפני 20 שנה ונעשו מורים.

פארס מוהנא: אנחנו צריכים לזכור איך בחרו מנהלים לפני 20 שנה ואותם מנהלים עדיין מכהנים.

פארס מוהנא: אנחנו מנסים כל הזמן לחדש את המערכת.

פארס מוהנא: לחדש גם במורים חדשים, גם במנהלים חדשים.

פארס מוהנא: במגזר הדרוזי, בשנתיים האחרונות, אנחנו החלפנו 20% של המנהלים, שזה מהלך מצוין, בהסכמה.

פארס מוהנא: יש כאלה לפנסיה, יש כאלה שלא.

פארס מוהנא: יש מקרים שאנחנו חייבנו את המנהלים ולפחות שני מקרים שהייתי שותף להם, אחרי דו"חות פדגוגיים.

מסעוד גנאים: אני רוצה לשמוע את זה, משום שזה קשה מאוד לפטר אלא אם יש, אני לא יודע מה הוא עשה.

פארס מוהנא: קשה לפטר מורה בישראל.

פארס מוהנא: אתה צריך לדעת.

פארס מוהנא: קשה לפטר מורה בישראל.

מוחמד ברכה: שזה טוב.

פארס מוהנא: שזה טוב?

מסעוד גנאים: לא תמיד.

עינת וילף: בסדר, לא ניכנס לוויכוח.

מוחמד ברכה: בעיקרון הגדול – זה טוב, כן.

עינת וילף: לא ניכנס, OK?

פארס מוהנא: אני הייתי מבקר איתך בשיעורים של מורים שצריך, אני מת לפטר אותם ותגיד, תשנה דעה.

פארס מוהנא: יש מורים שצריך לפטר, אין מה לעשות.

עינת וילף: בסדר.

עינת וילף: השאלה היא תמיד של איזון.

עינת וילף: בבקשה.

פארס מוהנא: כן, לשאלתך, חבר הכנסת גנאים, לא קל, אבל אם עושים נכון, אם נניח שולחים את המפקח והוא עושה דו"חות פדגוגיים ואנחנו משתפים את הרשות המקומית, נראה לי שבסוף אפשר.

פארס מוהנא: לא כל יום יהיה מנהל.

פארס מוהנא: אבל אם בשנה אחת נפטר מורה על רקע פדגוגי, אני חושב עשינו את שלנו.

פארס מוהנא: לא קל.

פארס מוהנא: בנושא של מיצ"ב, אני חושב התוצאות דומות, השקף פחות ברור אבל בסך-הכל במגזר הדרוזי, ההישגים הם בין המגזר היהודי לבין המגזר הערבי, מבחינת הישגים, גם במיצ"ב, גם בבגרויות.

פארס מוהנא: לגבי סטודנטים.

פארס מוהנא: אי-אפשר לבקש אקדמיה אם אין בגרות איכותית.

פארס מוהנא: לכן צריך לעמול קשה כדי לשפר את הבגרות.

פארס מוהנא: אנחנו עושים את זה בעשר השנים האחרונות, יש עלייה יפה מאוד, ואני רואה את זה באופן ברור, במקום שיש בגרות טובה, גבוהה, ואיכותית, יש גם אקדמיה טובה, לפי יישובים.

פארס מוהנא: אנחנו רואים פה שקף של סטודנטים.

פארס מוהנא: כאשר, עוד פעם, ההשוואות אולי לא יישמעו טוב לאנשים, אבל אם בשנת 68, נכנס הדרוזי הראשון לטכניון ויש 200 סטודנט, אני חושב שזה יפה מאוד.

פארס מוהנא: אבל אנחנו עדיין לא ממצים את הפוטנציאל של האוכלוסייה בתוך הטכניון.

פארס מוהנא: הייתי אומר ככה במושגים פיסיקאליים, שהווקטור בעלייה, אבל אולי הזווית לא מספיק טובה, צריך לשפר אותה.

פארס מוהנא: אבל אין ספק שיש פה התקדמות יפה מאוד בכל הלימודים של האקדמיה.

פארס מוהנא: ב- PhD יש לנו בעיה קשה מאוד, רק 19 דוקטורנטים שלומדים וזה חמור, אנחנו צריכים לפעול מול המל"ג כדי לשפר את זה.

פארס מוהנא: אחוז התלמידים הלומדים ב- י"ב, חבר הכנסת ברכה.

עינת וילף: יש, אגב, יציאה לחו"ל, לדוקטורט?

עינת וילף: לאירופה?

עינת וילף: לארצות-הברית?

פארס מוהנא: מעט מאוד.

פארס מוהנא: מעט מאוד, גם יציאה לירדן מעטה מאוד, אם נשווה מספרים, מעטה מאוד.

פארס מוהנא: מהרבה סיבות, אבל מעט מאוד.

פארס מוהנא: יחסית גם למגזר הערבי.

פארס מוהנא: אחוז הלומדים ב- י"ב הוא עומד על 85%.

פארס מוהנא: יש עוד 15% שלא רואים אותם בבתי-הספר, אבל הם לא ברחוב.

פארס מוהנא: אלה עוד קבוצה של תלמידים שלומדים בבתי-ספר תעשייתיים, עוד בתי-ספר שלומדים בכל מיני בתי-ספר של צה"ל, חיל חימוש ודברים כאלה, ויש קבוצה קטנה של בנות דתיות שאין להן מסגרת, שאנחנו בינתיים אומרים – אולי ילכו דרך קידום נוער, אבל אוכלוסייה של בנות דתיות שהן מצוינות, פשוט הסיבה הדתית לא מאפשרת להן לבוא לבית-ספר מעורב.

פארס מוהנא: הפסיכומטרי, כמו כל תלמיד ערבי, הפער הוא פער גדול של מעל 100 נקודות בין מי שעושה את המבחנים בערבית לעברית.

פארס מוהנא: לגבי סטודנטים, אני אציג פה שב- 2005, אחוז הסטודנטים היה 0.5% מכלל הסטודנטים.

פארס מוהנא: ב- 2011, אנחנו עומדים על שני-שליש, כלומר, עלייה יפה, אבל אם אני מסתכל על אחוז הדרוזים באוכלוסייה שהוא כמעט שני אחוז, יש לנו הרבה מה לעשות כדי להגיע למצב הנורמאלי שאני כן רוצה אותו.

פארס מוהנא: אחת הבעיות המרכזיות ואני לא מציג את זה שהבנות הן בסדר, אני מציג את זה שהבנים הם לא מספיק בסדר.

עינת וילף: אפשר גם להגיד שהבנות בסדר.

פארס מוהנא: תמיד כשאני מציג את זה, אומרים – מה, אתה שוביניסט?

פארס מוהנא: אבל לא, אני לא שוביניסט.

פארס מוהנא: אבל אני מציג את העניין של הבנים, לא את ההתקדמות של הבנות.

פארס מוהנא: כבר מגיל מוקדם, עכשיו, יש כאלה שמספרים גיל ההתבגרות והצבא, זה לא נכון, פשוט.

פארס מוהנא: המוטיבציה של הבנות יותר גבוהה, מתחילה בכיתה ה' אפילו.

פארס מוהנא: פער של 48 נקודות בערבית.

פארס מוהנא: בכיתה ח' הפער הוא מתחיל, עולה ל- 51 נקודות במתמטיקה בין בנים לבנות.

פארס מוהנא: הבגרות מחולק ל- 40 – 60 כלומר, אם ניקח את הבנות הדרוזיות, הבגרות שלהן דומה למגזר היהודי.

פארס מוהנא: אם ניקח את הבנים, מצבם קשה מאוד.

פארס מוהנא: באקדמיה, באוניברסיטאות, 70% בנים, 30% בנות, בכל התארים, כולל ב- PhD, ב- MA ובתואר ראשון, בטכניון 50 – 50, שזה משהו אנומלי.

מוחמד ברכה: זה דומה, פחות או יותר, לאוכלוסייה הערבית באקדמיה, שזה 64% בנות.

פארס מוהנא: נכון.

פארס מוהנא: לדעתי, יש שורשים דומים לסיפור הזה בפער בין בנים לבנות.

פארס מוהנא: אולי יש, הסיפור של השירות הצבאי, יש לו מימד אחר.

עינת וילף: אגב, זו מגמה עולמית, זה בכל העולם.

פארס מוהנא: זה נכון, כן.

פארס מוהנא: לגבי תוכניות לימודים, גם אצלנו אנחנו משפרים את תוכניות הלימודים.

פארס מוהנא: יש תוכניות לימודים משותפות לנו ולמגזר הערבי, למשל בלשון ערבית.

פארס מוהנא: בערבית, בחטיבת הביניים, בערבית ביסודי זה אותה תוכנית לימודים.

פארס מוהנא: אני הייתי ככה, חשבתי, אולי איזה בעיות מרכזיות יש שצריך לטפל בהן, ההבדלים בין בנים לבנות, הצגתי אותו, התרחקות מערכים, זה מתבטא בהתנהגות של הבנים יותר בכפרים אחר-הצהריים וזה מביא אותי לסיפור שעבדאללה גם הציג אותו, הסיפור של תרבות הפנאי אצל בני נוער.

פארס מוהנא: הסיפור של השפה הערבית.

פארס מוהנא: השפה הערבית היא בעיה, כלומר, תלמידים מצליחים במתמטיקה וערבית היא כמעט מחסום בבגרות והייתי לוקח את זה לשני מקורות.

פארס מוהנא: מקור אחד הוא סיפור של מיומנויות, של שפה, והסיפור השני הוא סיפור של, הוא יותר קשה, הוא סיפור של עמדות.

פארס מוהנא: כלומר, עמדות של בני נוער מהשפה, כאילו השפה היא שפה עתיקה ושפה מיושנת והיא לא שפת האייפון והיא לא שפת הפייסבוק וכן הלאה, זה סיפור שצריך להתמודד אתו בדרכים אחרות.

פארס מוהנא: תוכנית לימודים לא תספיק, כלומר, הטכנולוגיה בצד השפה.

פארס מוהנא: העמדה של בני הנוער לא בצד השפה, זה הסיפור.

פארס מוהנא: יש פער.

פארס מוהנא: כלומר, הטכנולוגיה מאפשרת, אבל בני הנוער פחות.

מוחמד ברכה: את זה הייתי לוקח את הדבר הזה שאתה אומר שזה עמדות, שיש טיפוח של חשיבה שמתרחקת מהשפה הערבית בקרב ציבור הצעירים הדרוזים, והסיפור הזה שאנחנו מדברים על שתי מערכות ועל חינוך ערבי וחינוך דרוזי, לדעתי, יש מגמה רשמית במדינת ישראל, להפריד את האזרחים הערבים הדרוזים משאר האוכלוסייה הערבית וזה מתבטא ומשליך על הילדים ועל התלמידים.

פארס מוהנא: אני חושב שהסיפור של הערבית הוא שייך לכל המיעוטים.

פארס מוהנא: לגבי מעורבות הורים, אני חייב, מעורבות ההורים דומני בכל המגזרים, בכל המגזרים היא פחות רצינית.

פארס מוהנא: לא מספיק שהורה יבוא למסיבה בסוף השנה.

פארס מוהנא: כשאני מדבר על מעורבות הורים אני מדבר על לקחת אחריות ופה הדיון הוא כמעט פנימי, נכון?

פארס מוהנא: זה לא, אני לא בא להתיפייף, יש ועדי הורים בכל בית-ספר, זה לא מספיק.

פארס מוהנא: ועד הורים זה משהו טכני, אני מדבר על משהו יותר עמוק.

פארס מוהנא: אני אומר לכם, משרד החינוך משקיע המון כספים והרבה זמן, ואנחנו, אמנם יש ביקורת על איכות המנהלים והמורים והמפקחים, אולי גם על הממונים, אין בעיה, אבל אם האוכלוסייה לא תתגייס לטובת החינוך ואם סדר עדיפות הקהילתי חברתי לא ישתנה, הדברים, קשה לשנות אותם.

פארס מוהנא: אני בא ועומד מול הציבור שלי, לא פה בכנסת ואני אומר – חבר'ה, אם אתם לא תשתנו, החינוך לא ישתנה.

פארס מוהנא: אי-אפשר שאנחנו, יש לנו קודים וערכים מסוימים שהם לפעמים מתנגשים עם בית-הספר המודרני.

פארס מוהנא: אם אנחנו לא נשתנה, זה גם לא ישתנה.

פארס מוהנא: את זה אנחנו צריכים לעשות מול מעורבות הורים.

פארס מוהנא: יש לי פיילוט בשני בתי-ספר.

פארס מוהנא: בית-ספר שהוא נחשב טוב, בית-ספר תיכון, ובית-ספר פחות טוב, עם אוכלוסייה קשה ואני בניתי שם קבוצה של הורים ואנחנו מנסים איתם לקיים דיונים וגם קצת ללמד אותם איך להציב גבולות, המתח הזה בין העולם המודרני לבין העולם המסורתי, פשוט ההורים של היום פחות יודעים לעשות את זה וחובתנו, לדעתי חובה, בית-הספר לא חובתו רק ללמד גיאוגרפיה ומתמטיקה, חובתו גם לקחת את ההורים ולתת להם מענה על הצרכים שלהם.

פארס מוהנא: הייתי אומר, הסיפור של הבינוניות.

פארס מוהנא: פחות חמש מתמטיקה, פחות חמש פיסיקה, פחות חמש כימיה וזה מעציב.

פארס מוהנא: המוטיבציה של הבנים, דיברנו.

פארס מוהנא: שבע זה סעיף מאוד חשוב, זה גם קשור למה שעבדאללה אמר.

פארס מוהנא: הסיפור של הפנאי.

פארס מוהנא: הילדים, אחרי שלוש, שלוש וחצי, כמעט ואין להם מה לעשות אחר-הצהריים.

פארס מוהנא: מתוך 12 יישובים, רק שני מתנ"סים עובדים באופן חלקי, ועשרה מתנ"סים סגורים, אין מתנ"ס.

פארס מוהנא: כלומר, פשוט בן הנוער, אחרי השעה שלוש, אין לו מה לעשות חוץ מלהסתובב ברחובות, חוץ אולי לצאת לעיר הגדולה וזה סיכון ולבקר שם במקומות שאנחנו מאוד לא רצים.

פארס מוהנא: זה סיפור, לדעתי, שצריך להעלות אותו ברמה של חברי הכנסת, איך אפשר להחזיר את המתנ"סים ליישובים.

עינת וילף: אבל רק שאלה, זה גם נושא שמאוד מעניין אותי בהקשרים אחרים.

עינת וילף: האם בכלל נעשית עבודה, הרי באיזה שהוא שלב, זה פחות צריכה להיות שאלה של איך מעסיקים את בני הנוער, אלא האם בני הנוער, יש אווירה שלוקחים יוזמה, מפעילים, יוצרים מסגרות.

עינת וילף: כלומר, החל מאיזה שהוא שלב, בני הנוער הם אלה שיכולים להפעיל מסגרות שונות, פעילויות שונות.

עינת וילף: כלומר, האם בכלל יש אווירה או תודעה של יוזמה בקרב בני הנוער, כדי לייצר מסגרות עבור עצמם או עבור בני נוער צעירים יותר?

פארס מוהנא: זה כמו הסיפור של התרנגולת והביצה.

פארס מוהנא: כלומר, בגלל שאין מסגרות, אי-אפשר להגיד לבני הנוער – OK, אתם לא יוזמים.

פארס מוהנא: אבל מצד שני, אם אנחנו בוחנים הזדמנויות אפילו קטנות, בני הנוער מתגייסים בצורה מלאה.

פארס מוהנא: יש להם מוטיבציה לבוא ולפעול ולבוא להשתתף בפעילויות נוער בכל מיני תנועות נוער שכמעט קיימות באופן חלקי.

פארס מוהנא: אבל הסיפור לא אצלם, הסיפור אצלנו, לדעתי.

פארס מוהנא: הנקודה התשיעית היא נקודה גם קריטית לגבי הסיפור של איכות ההוראה.

פארס מוהנא: ההוראה, לפחות במגזר הדרוזי, המגזר שלי, היא הוראה מיושנת, נוקשה.

פארס מוהנא: המורה נכנס ונואם בתוך הכיתה ופחות משתף את הילדים.

פארס מוהנא: אין הוראה בקבוצות, אין הוראה מותאמת.

פארס מוהנא: אני מגזים, OK?

פארס מוהנא: לכן, אחת המטרות של החינוך הדרוזי הוא לשפר את ההוראה וללמד את המנהלים והמורים איך לעבוד נכון עם ילדים ואני מאוד מצטער שהבוגרים של מערכות, של המוסדות להשכלה גבוהה ושל הסמינרים, הם לא מספיק טובים בהוראה הדיפרנציאלית, ההוראה המודרנית.

עינת וילף: אם אפשר רק מאוד בקצרה את השאר.

פארס מוהנא: כן.

פארס מוהנא: גיוס לצה"ל, יש אחוז גבוה, 83%.

פארס מוהנא: במסגרת הצבא, יש לנו פרויקט עתידים, 160 מהנדסים משולבים בתוך הצבא, הפרויקט עושה עבודה יפה מאוד, כיום לומדים עוד 71 ילדים.

פארס מוהנא: הייתי ככה, אני כבר דיברתי על המטרות פחות או יותר, אבל אם אני עכשיו רוצה לנגוע בדברים הנכונים, הייתי נוגע בסיפור של דרכי הוראה.

פארס מוהנא: חשוב מאוד לשלב את ההורים נכון ולבחור מורים איכותיים למערכת החינוך.

פארס מוהנא: אני רק רוצה לספר לכם על פרויקט מאוד ייחודי שזו גם אסטרטגיה שאני נוקט לעשות.

פארס מוהנא: אני מאמין במערכות גדולות, אי-אפשר להגיע לכל ילד.

פארס מוהנא: אבל אם נעשה משהו ייחודי, שישפיע על מעגלים סביב, זה חשוב מאוד לכן אנחנו פתחנו במרץ פרויקט שנקרא ניצני טכניון, 100 תלמידים מצטיינים, מכיתה י', מגיעים חצי יום לטכניון.

פארס מוהנא: מצד אחד, אני מרוויח את אותם 100 ילדים, מצד שני, ה- 100 ילדים האלה, ישפיעו גם על ילדים אחרים ובתי-הספר, תתחיל ביניהם תחרות חיובית וכך המגזר כולו ירוויח מזה.

פארס מוהנא: הילדים האלה יפגשו בטכניון מורים מהטכניון, ילמדו בעברית את מקצועות המתמטיקה וכמובן ישפרו את הפסיכומטרי שלהם.

פארס מוהנא: אבל בגדול, הייתי אומר, הפרויקט הזה הוא יפתח אתוס להשכלה בכפרים הדרוזים, מה שחסר.

פארס מוהנא: כלומר, משאבים יש, שעות יש, אנשים טובים – יש, אנחנו צריכים לחבר את כל החוטים.

פארס מוהנא: תודה.

עינת וילף: תודה רבה לך על המצגת הזאת ואנחנו עוברים למציג האחרון מטעם משרד החינוך, ד"ר מוחמד אלהיב, ממונה ארצי על החינוך הבדואי, בבקשה.

עינת וילף: לנו אין מצגת, אז אנחנו נצפה.

מוחמד אלהיב: שלום לכולם.

מוחמד אלהיב: לגבי כל המטרות והיעדים של המגזר הערבי, זה נכון ותקף במאה אחוז לגבי המגזר הבדואי, לכן אני לא אחזור על מה שאמר חברי ועמיתי כאן, ד"ר עבדאללה חטיב.

מוחמד אלהיב: אולי נתייחס לדברים תוספתיים שקשורים באופן ייחודי למגזר הבדואי.

מוחמד אלהיב: המגזר הבדואי גם כן אנחנו מתייחסים לבדואים צפון ולבדואים דרום.

מוחמד אלהיב: במגזר הבדואי צפון הוא נכלל בתוך המכלול של המגזר הערבי בכלל והוא דומה במאה אחוז שם גם מבחינת המורכבות של הבעיות וכל מה שחל למגזר הערבי, חל גם במאה אחוז לגבי המגזר הבדואי בצפון.

מוחמד אלהיב: לגבי המגזר הבדואי בדרום, דווקא יש מורכבות אחרת, בעיות אחרות לחלוטין, ולכן אנחנו גם, אני לא אתייחס עכשיו על העבר, מה שנעשה, כי גם מה שנעשה התייחס אליו עבדאללה, מה שכל הנתונים שהם הוצגו שם, הם תקפים במאה אחוז לגבי המגזר הבדואי.

מוחמד אלהיב: אבל יש שתי החלטות ממשלה שמתייחסות למגזר הבדואי, שהן עתידיות ומ- 2012 ו- 2013.

מוחמד אלהיב: החלטה אחת זו החלטה 3211 מיום 15 למאי 2011, מתייחסת למגזר הבדואי בצפון על 70 מיליון ש"ח לחמש שנים, 35 מיליון ש"ח מתייחסים מתקציב משרד ראש הממשלה ועוד 35 מיליון ש"ח מתקציב משרד החינוך.

מוחמד אלהיב: בנוסף לכך, עוד 70 כיתות לימוד תוספתיות בגני ילדים למגזר הבדואי בצפון.

מוחמד אלהיב: אז זה אנחנו מתחילים לבצע ממש החל מהשנה הזו בהחלטות הממשלה.

מוחמד אלהיב: נבנו תוכניות פדגוגיות מפורטות הן לבתי-הספר בצפון והן לבתי-הספר בדרום וכנ"ל לגבי היישום של בניית גנים וכיתות לימוד.

מוחמד אלהיב: לגבי המגזר הבדואי דרום, היתה גם החלטת ממשלה ב- 11 לספטמבר 2011, שמספרה 3708 והיא מתייחסת על סכום כולל של 124,390,000.

מוחמד אלהיב: זה לחמש שנים.

מוחמד אלהיב: מתוכם, יש פירוט מקיף לתקציב הזה אבל הוא, אני אגיד אולי בסעיפים כוללים, איך התקציבים האלה יחולקו במהלך חמש השנים הקרובות צמצום פערים לימודיים במגזר יוקצו 25 מיליון ש"ח, תוכניות ייעודיות לשיפור ההישגים הלימודיים וצמצום הפערים והרחבת ההתמדה בלימודים והשלמת בגרויות – 15,370,000 ש"ח, שדרוג מערכות החינוך הטכנולוגי מדעי 13,800,000 ש"ח, חינוך טכנולוגי, הרחבת מה שנקרא טו"ב, מסלול טו"ב, טכנאי ובגרות, זה 4,800,000 ש"ח, הקמת מרכזי מצוינות 9,500,000 ש"ח, חינוך לקריירה, שגם חברי, ד"ר עבדאללה חטיב התייחס אליה, זה 4,670,000 ש"ח, השלמה השכלה למבוגרים ובעיקר לנשים – 11 מיליון ש"ח, תוכניות בתחום החינוך הבלתי פורמאלי – 40,250,000 זה לחמש השנים הקרובות.

מוחמד אלהיב: יש תוכנית מפולחת וכבר נבנתה יחד עם הגורמים המקצועיים, יחד עם מחוז דרום ואנשי המקצוע שלנו במטה נבנתה.

מוחמד אלהיב: שילבנו גם גורמים ממשרדים אחרים, כמו התמ"ת והג'וינט ומשרדים אחרים, לפעול בתוכנית מקיפה.

עינת וילף: אם נוכל גם לקבל את הנתונים אלינו?

מוחמד אלהיב: אני אעביר.

מוחמד אלהיב: בחמש השנים האחרונות נבנו שישה בתי-ספר תיכוניים חדשים, וזה תקדים היה במדינת ישראל ביישובים מה שנקרא המוכרים, היישובים הלא מוכרים, שהם תחת אחריותה של המועצה האזורית אבו באסמה וזה אל הוואשלה, אום בטין, אבו גרנאט, ביר הדאש ומולדה.

מוחמד אלהיב: אנחנו מתכננים עכשיו ב- 27 לאוגוסט, פתיחת עוד שני בתי-ספר, אחד זה באבו תלול והשני בטרבין, עוד שני בתי-ספר חדשים, יצטרפו למעגל.

מוחמד אלהיב: זה אמור להוסיף עוד הרבה, בעיקר בנים ובנות ובעיקר בנות, למעגל הלימודים כי אחוז הנשירה הוא כל-כך גבוה בקרב המגזר הבדואי בדרום, הוא קרוב, קצת ל- 40%, אבל בתי-הספר האלה הם, אנחנו עדים בחמש השנים האחרונות, צמצמו באופן דראסטי את אחוז הנשירה ובעיקר בנות.

מוחמד אלהיב: אני יכול גם לדווח כאן על, יש לנו בעיות מורכבות מאוד שם, בדרכי גישה ליישובים הלא מוכרים.

מוחמד אלהיב: דרכי גישה, אין דרכים סלולות שם אבל יש התחלה במספר יישובים ובשנה הקרובה גם כן מתכננים עוד סלילת כבישים, זה כמובן, זה לא באחריותו הישירה של משרד החינוך, אנחנו בסך-הכל קטליזאטור ודוחפים יחד עם המשרדים הרלוונטיים, עם המועצה האזורית של אבו בסמה, אבל לשמחתי יש התקדמות, לא בקצב שאנחנו היינו מצפים לו ורואים אותו, אבל יש עשייה.

מוחמד אלהיב: אנחנו השלמנו את כל בתי-הספר, הן בצפון והן בדרום, לכל תוכנית התקשוב הלאומית, היום כל בתי-הספר, קיימת בהם מערכת תקשוב לאומית ואחד מבתי-הספר שלנו, מתוך שלושה בתי-ספר ברמה הארצית, באמת זכה בפרס החינוך הארצי בשנה שעברה ואפילו זה בית-ספר שנמצא במסגרת הפזורה הבדואית, זה בית-ספר א-סייד.

מוחמד אלהיב: בתי-ספר שאין בהם מערכת חשמל, משרד החינוך מממן דרך מועצת אבו בסמה ורשות החינוך שקשורה לנו גם כי אנחנו מממנים שם בעשרות מיליונים לשנה, הן לכל נושא ההסעות וגם לכל נושא הגנראטורים.

מוחמד אלהיב: יש שם גנראטורים ביישובים שאין בהם חשמל, אנחנו מכניסים כמות של בין 600 ל- סולר כל בוקר, לבתי-הספר האלה וכך אנחנו הופכים את בתי-הספר לבתי-ספר פעילים.

מוחמד אלהיב: מבחינת משרד החינוך ואגף מינהל הבינוי, אין מניעה לבוא ולתת מבנים יפים ונבנו בתי-ספר לתפארת מדינת ישראל בדרום, אבל הבעיה היתה ועדיין קיימת ביישובים שלא קיבלנו עליה הכרה זה אחריותו של משרד הפנים בנקודה הזו.

מוחמד אלהיב: כל בתי-הספר בדרום מקבלים הזנה, להוציא יישוב אחד שזה שגב שלום.

מוחמד אלהיב: אנחנו במשא ומתן כבר כמה שנים עם ראש הרשות, אנחנו נותנים להם גם את הזכות הזו, אבל הם שם פשוט לא ניצלו את הנתינה הזו.

מוחמד אלהיב: כ- 46,000 תלמידים בדואים בדרום מקבלים ונהנים ממפעל ההזנה.

עינת וילף: יופי, תודה רבה ואני רוצה להודות לשלושת הדוברים על הסקירות המקיפות ועל זה שהם חולקים אתנו את הנתונים.

עינת וילף: יש שלושה דוברים, לא חברי הכנסת שביקשו לדבר, אני אפנה לכל אחד מכם, חברי הכנסת אז יתייחסו וישאלו שאלות ואם אנשי משרד החינוך ירצו להוסיף, להגיב, כמובן.

עינת וילף: אז בבקשה, עאטף מועדי, מנכ"ל ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי, בבקשה.

עאטף מועדי: תודה, גברתי, יושבת הראש.

עאטף מועדי: באמת אנחנו מברכים בוועדת המעקב על כל העשייה שמרגישים, יש עשייה בזמן האחרון ויש התקדמות אבל לצערנו, ולא נקלקל את השמחה פה, זה עדיין טיפה בים, לצרכים האדירים שיש לחינוך הערבי ואני אמנה כמה דברים והמספרים כולם נמצאים על השולחן.

עאטף מועדי: עניין התשתיות והמחסור בכיתות שהוא יותר מ- 8,000 כיתות, בקשתנו לתוכנית חומש 2012 – 2016, זה לא קל, זה פוגע כמעט בכל העשייה החינוכית.

עאטף מועדי: זה באקלים וזה בעשייה וזה באלימות וזה בהכל.

עאטף מועדי: בנוסף, אם אנחנו מדברים היום על רפורמות, שהן טובות וזה משאבים באמת שנכנסים למערכת, אבל כשאין תשתיות, אז אין תוצאות.

עאטף מועדי: להפך, לפעמים זה מעמיס עוד יותר.

עאטף מועדי: לדעתי, ואני באמת אחראי על מה שאני אומר, אין שקט בבתי-הספר הערביים, אין שקט.

עאטף מועדי: יש בלגאן שם.

עאטף מועדי: יש משאבים ויש מורים ויש תלמידים, אבל אין שקט שם, כי באמת, המערכת לא רגועה.

עאטף מועדי: וזה חשוב מאוד לציין את זה.

עאטף מועדי: הדבר השני שגם קשור, עניין הפערים בהישגים.

עאטף מועדי: למרות שאנחנו שמענו, יש התקדמות פה, יש התקדמות שם, הפערים, וזה שאל חבר הכנסת ברכה בצדק, אם אנחנו משווים.

עאטף מועדי: אנחנו עדיין עומדים על כ- 25% פער בין תלמיד יהודי ותלמיד ערבי בכל הרמות, בכל הרמות, שזה מיצ"ב, שזה כל המבחנים הבינלאומיים, זה הבגרות וזה גם משליך על הפסיכומטרי.

עאטף מועדי: יש לי משהו להזהיר פה, יש באמת דבר שמתחילים להרגיש אותו בשטח ואנחנו בשטח.

עאטף מועדי: יש תעשיית פסיכומטרי הידועה לכולם, אבל היום יש תעשיית מיצ"ב.

עאטף מועדי: לצערנו.

מוחמד ברכה: תעשיית מיצ"ב?

עאטף מועדי: תעשיית מיצ"ב.

עאטף מועדי: בית-הספר עובד, בשביל באמת לשפר את הציונים.

עאטף מועדי: כל המערכת נרתמת, המנהל, המורים, ההורים, והתלמידים, כדי באמת להתמודד עם בעיית המבחנים של המיצ"ב.

עאטף מועדי: וכדי להיראות שאנחנו במצב טוב.

עאטף מועדי: יש תעשייה אדירה שם, יש שיעורים פרטיים והתחיל, אני מתאר לעצמי, אם זה יימשך, המגמה הזו תוך שנתיים שלוש, יהיו לנו גם מכונים ואנשים מתעסקים בזה, איך להתמודד עם המיצ"ב.

עאטף מועדי: אני מדבר על מכונים ועל מערכות, חוץ ממערכת משרד החינוך.

עאטף מועדי: לדעתי זה מסוכן, צריך לקחת את זה בחשבון.

מוחמד ברכה: הכוונה שזה יהיה על חשבון המקצועות האחרים?

עינת וילף: לא לא, זו מגמה בכל מערכת החינוך, מה שאתה מצביע.

עאטף מועדי: כשאנחנו רוצים לשפר את ההישגים של תלמידים.

מוחמד ברכה: אם רוצים לשפר את המקצועות, את ההישגים של התלמידים במקצועות המיצ"ב, מה רע בזה?

עאטף מועדי: לא רע אבל לא להפוך את זה למטרה של ציונים.

עינת וילף: בדיוק.

עאטף מועדי: אם אנחנו הופכים את זה לציונים, זה, חבר הכנסת ברכה, בא על חשבון דברים אחרים, מאוד בסיסיים.

עינת וילף: זו בעיה חמורה בכל מערכת החינוך.

עאטף מועדי: בעיה חמורה, מרגישים את זה בשטח ואנחנו מעבירים את זה לוועדה הנכבדת הזאת.

עינת וילף: צודק, זה אכן בא מהשטח.

עינת וילף: עוד משהו?

עאטף מועדי: כן.

עאטף מועדי: עניין החינוך המיוחד.

עאטף מועדי: הוצגו פה דברים אבל כדאי לציין את זה, היום, חסרים כ- 50, אפילו יותר מ- 50 תקנים לחינוך המיוחד, שזה תקנים לכיתות מקדמות, כיתות גן.

מוחמד ברכה: להערכת מי חסרים 50?

עאטף מועדי: הערכתי אני, כי עשינו עבודה.

מוחמד ברכה: משרד החינוך חולק על זה?

עאטף מועדי: לא חולק כי כבר המנכ"ל קיבל מכתב כמעט מפורט איפה חסר וכמה חסר שזה דברים, התלמידים שעברו ועדות השמה, הם יודעים, הם ידועים למשרד החינוך, תשובת המנכ"לית אלינו היתה מאוד פשוטה שבשנה שעברה לא היה תקציב, מה שנקרא סעיף 25, גם בשנה הבאה לא יהיה ואנחנו אמרנו – לא נסכים.

עאטף מועדי: אם כן זה יימשך ובאוגוסט.

מוחמד ברכה: 2013.

עאטף מועדי: אני מדבר על השנה הקרובה, חבר הכנסת ברכה, אם לא יוקצו כבר באוגוסט התקנים האלו, כנראה לא יהיה מנוס להגיע לבג"צ, כדי לפתור בעיה זו.

עאטף מועדי: חסרים יותר מ- 10,000 שעות שילוב וזה מאוד בעייתי.

עאטף מועדי: אז עיקר מה שאני אומר זה עדיין סביב יישום חוקים וחקיקה, שזה קשור לכל הנושאים.

עאטף מועדי: יש התקדמות פה ושם, אבל זה לא מספיק.

עאטף מועדי: שני נתונים מספיקים – תשתיות והישגים, כדי להראות איפה אנחנו עומדים.

עאטף מועדי: לעניין שמירת בתי-הספר, באמת, בירכנו על החלטת השר, החלטת הממשלה, אבל שתדעו, עדיין בשטח אין יישום.

עאטף מועדי: זה היה אמור להתחיל ב- 1 לינואר 2012, אבל זה לא התחיל.

עאטף מועדי: המשאבים לא הגיעו, התקציבים לא הגיעו והפרויקט הזה לא פועל.

עינת וילף: תודה רבה לך ואחרי זה נבקש גם את ההתייחסות.

עינת וילף: זיו בר, מהמרכז לשלטון מקומי, בבקשה.

זיו בר: שלום.

זיו בר: אנחנו, גם ההתרשמות שלי מהדיון וגם מהסיורים שאנחנו עושים מול ראשי רשויות, אז מול האתגרים הגדולים אנחנו, יש התרשמות שבאמת נעשה פה מאמץ ואני רוצה גם להגיד יישר כוח בתחומים שאתם מתעסקים בהם.

זיו בר: אני רוצה לדבר על פער שלא עלה פה ופונים אלינו ראשי רשויות בעניין הזה ובנושא של החלטת ממשלה, יישום חוק חינם שלוש-ארבע והסוגיה של בינוי.

זיו בר: מה שקורה היום, כדי שרשות תבנה, היא מגישה פרוגראמות והצעות לבנייה למשרד החינוך, הרשויות במגזר הערבי, חלקן, אין להן שטחי הרחבה, הן לא יכולות להגיש הצעה לבינוי.

זיו בר: פנינו עם העניין הזה למדינה ואמרנו – הן לא יכולות לבנות, כי פשוט אין להם שטחי בניין, תעשו כמו שאתם עושים במקומות אחרים, תעזרו להם בשכירות ומה שאנחנו יודעים שהתשובה והמגמה באוצר היא שלא מתקצבים את הנושא של שכירות אלא מחכים שכל הבינוי יסתיים ורק אז יפנו תקציבים לנושא של שכירות וזה בעצם אנחנו מדברים פה כל-כך הרבה על חינוך, אם כבר עכשיו בגילאים שלוש-ארבע אנחנו יוצרים את הפערים האלה, אחר-כך צריך המון משאבים כדי לסגור אותם ואני אשמח להתייחסות בעניין הזה.

עינת וילף: מצוין.

עינת וילף: נבקש גם להתייחס לזה.

מוחמד ברכה: אין התייחסות לעניין של ההכבדה בגלל Matching על רשויות חלשות?

זיו בר: זו סוגיה אחרת, אתה אומר, לא לגבי בינוי.

זיו בר: הסוגיה של Matching, הכללית?

מוחמד ברכה: לא, סוגיה נפרדת.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אתה מייצג את השלטון המקומי.

זיו בר: כן.

מוחמד ברכה: אתה אמור לייצג את האינטרס של הרשויות המקומיות.

זיו בר: Matching קיים.

מוחמד ברכה: את הקשיים שלהם.

זיו בר: Matching קיים ברשויות חלשות, גם במגזר הערבי וגם ברשויות אחרות, זה מכביד מאוד, גם 10%, גם 15%, זה גם דיון שאנחנו מחר נציג את זה, את ההיערכות של השלטון המקומי ונדבר על ה- Matching.

מוחמד ברכה: ציפיתי שד"ר חטיב ייתן תשובה על זה, במהלך הסקירה שלו.

זיו בר: זה נכון.

עינת וילף: ד"ר מקס אביסרור, בבקשה.

מקס אביסרור: שלום לכם.

מקס אביסרור: פשוט רקע.

מקס אביסרור: אני הייתי יושב ראש איגוד מנהלי מחלקות החינוך במשך שבע שנים, היום אני יושב ראש ועד מרכז קשרי הורים מורים ומערכת החינוך וגם נציג ארצי של רשת אנקורי, רשת פרטית במערכת החינוך.

מקס אביסרור: אני רוצה להתייחס לנושא של הדיון היום ואני מתחבר לדברים של חבר הכנסת ברכה.

מקס אביסרור: תראו, אני עשיתי מחקר מאוד מקיף בנושא של הקשר בין התקצוב של מערכת החינוך בשלטון המקומי, לבין ההישגים הלימודיים והתמקדתי בבגרויות ומצאתי כמה נתונים שצריכים לעניין אתכם.

מקס אביסרור: קודם כל, אני שמחתי על ההתקדמות בצמצום הפערים בתחום ההישגים הלימודיים, זה מאוד חשוב, אבל, אבל.

מקס אביסרור: מצאתי, אל"ף, שכל הרשויות המקומיות, המחקר היה מקיף, ארצי, שכל הרשויות המקומיות הערביות, הלא יהודיות, נמצאות באשכולות מ- 1 עד 4.

מקס אביסרור: דבר שני, כשהוקם, כשחוקקו את חוק חינוך חובה דיברו על כך שתהיה שותפות בין המדינה, קרי הממשלה, לבין השלטון המקומי, במימון מערכת החינוך המקומית, כשבסופו של דבר תרגמו את זה אחר-כך להסכמים של 25% לשלטון המקומי ו- 75% הממשלה.

מקס אביסרור: מה שיצא במחקר הוא שהרשויות המקומיות הערביות מממנות 27%, כשהמגזר היהודי, 37%.

מקס אביסרור: מה המסקנה?

מקס אביסרור: המסקנה היא, קודם כל, מה המסקנה?

מקס אביסרור: המסקנה היא שהרשויות המקומיות היהודיות משקיעות הרבה יותר בתחום החינוך, מעבר למה שמשרד החינוך נותן וזה בגלל הייתי אומר העוצמה הכלכלית שלהם יותר שהם יותר מאשר הרשויות הלא יהודיות ומה לעשות שנמצא קשר מאוד מובהק, מתאם מאוד גבוה, בין המימון שנותנים משרד החינוך והרשויות המקומיות לבין ההישגים בבגרויות.

מקס אביסרור: מה זה אומר?

מקס אביסרור: וזה אני מתחבר לדברים שלך חבר הכנסת ברכה, שאם, נכון שיש מימון דיפרנציאלי, אבל המשקל של מעמדה וחוזקה של הרשות המקומית, צריך לקבל את המקום הנכון.

מקס אביסרור: כי מה לעשות, הרשויות הלא יהודיות נמצאות באשכולות הנמוכים וכנראה שצריך לממן יותר את העניין הזה ויש קשר הדוק בין זה לבין ההישגים הלימודיים.

מקס אביסרור: זה אחד.

מקס אביסרור: ודבר שני, אני מבקש.

עינת וילף: ממש בקצרה.

מקס אביסרור: כן, כן.

מקס אביסרור: לנציג של המגזר הדרוזי במשרד החינוך, אני מציע לך את שירותיי כמרכז מהות לתת, כי אני נותן הנחיות בנושא של קשרי הורים ומורים במערכת החינוך.

מקס אביסרור: אם תצטרך ייעוץ מקצועי ואנשים מקצועיים, אני לרשותך.

מקס אביסרור: תודה.

עינת וילף: תודה רבה.

עינת וילף: יערה שפירא ובראל טיורי ממועצת התלמידים והנוער הארצי, בקצרה בבקשה.

יערה שפירא: תודה.

יערה שפירא: צהריים טובים.

יערה שפירא: אנחנו רצינו להדגיש את החינוך הבלתי פורמאלי שהוזכר קודם לכן על-ידי נציגי משרד החינוך, חינוך בלתי פורמאלי, אף על פי שהרבה פעמים נוטים פחות להזכיר אותו, הוא חינוך לכל דבר, הוא בוודאי חלק אינטגראלי מכלל החינוך שבן נוער זקוק לו.

יערה שפירא: אני מאמינה שאם אנחנו בונים תוכניות לפיתוח איכות החינוך של מגזרים, ראוי לתת דגש מיוחד דווקא על מסגרות של חינוך בלתי פורמאלי, משתי סיבות עיקריות, אל"ף, משום שפיתוח של תנועות נוער, מועצות נוער, ארגוני נוער, אין לי ספק שבסופו של דבר מביא להעלאה באחוזי הזכאות לבגרות ובי"ת, משום שחינוך הוא לא רק ציוני בגרות.

יערה שפירא: בוודאי אם אנחנו מדברים על פעילויות פנאי לבני נוער ועל מניעת אלימות, תנועות נוער וארגוני נוער ובוודאי מועצות נוער שאני משתייכת אליהן, הן ארגונים שמדגישים מאוד פעילויות ערכיות והתנדבותיות ואלה דברים שחשוב לנו לפתח.

יערה שפירא: אם מדברים על מועצות נוער, דווקא בשלושת המגזרים האלה, אני מניחה שאתם גם מודעים לעובדה שיש לנו פחות מועצות נוער.

יערה שפירא: חברתי, לינה טיבי, יושבת-ראש מועצת תלמידים והנוער מחוזית מחוז מגזר ערבי, נאבקת ונאבק המחוז שלה מזה שנים על הקמת מועצות נוער רשותיות במגזר וגם במגזרים הדרוזי, שיש לנו באמת מועצות חזקות, במרר, בינוח ובירכא, אבל חסרות הרבה מאוד מועצות.

יערה שפירא: במגזר הבדואי שמיוצג במחוז דרום, גם כן הבעיה קצת פחות חמורה אבל חסרות לנו מועצות.

יערה שפירא: אני חושבת שבסופו של דבר, כשיש גוף נוער יציג, עצם ההקמה שלו היא פעילות חינוכית חשובה והוא דואג לייצוג של הנוער ולחינוך שלו ולחינוך שלו לפי הצרכים המיוחדים של אותו יישוב.

עינת וילף: יופי, תודה רבה.

עינת וילף: עוד מהמועצה?

עינת וילף: להוסיף?

עינת וילף: בסדר.

עינת וילף: טוב, חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

מוחמד ברכה: ברשותך, יש לי שאלה לנציג אחר של משרד החינוך, שלא נטל חלק בישיבה.

עינת וילף: תעשה את זה בזמן הדיבור, כל אחד לפי הסדר.

מוחמד ברכה: שאלה.

עינת וילף: אתה תשאל בזמן, כל אחד מכם ידבר.

מוחמד ברכה: אני רוצה תשובה.

עינת וילף: משרד החינוך יסיים עם תשובות לכל הנושאים שעלו.

עינת וילף: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

מוחמד ברכה: למה אתה שותק, גנאדי?

עינת וילף: סליחה, חבר הכנסת ברכה, אני מנהלת את הדיון, ברשותך.

מוחמד ברכה: אני לא מתערב, אני מבקש את רשותך.

עינת וילף: אז אתה תשאל שאלה בסדר שלך.

מוחמד ברכה: הגענו לסיכומים.

עינת וילף: אתה תשאל שאלה בזמנך.

עינת וילף: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: אני מוותר לברכה.

עינת וילף: תודה.

עינת וילף: חבר הכנסת גנאיים, אתה רוצה להתייחס?

מסעוד גנאים: אני רוצה רק שתי הערות.

עינת וילף: נלך לפי הסדר.

עינת וילף: אני הולכת לפי הסדר.

מוחמד ברכה: זה מהותי?

מוחמד ברכה: אני לא רוצה לדבר עכשיו, אני רוצה לשאול שאלה.

עינת וילף: ואין זכות דיבור יותר.

מוחמד ברכה: למה לא?

עינת וילף: כי זהו, אני מסיימת את הדיון.

עינת וילף: אני עוברת לפי הסדר, ביקשתם כל אחד להתייחס, ביקשתם סבב נוסף, אני עושה סבב.

עינת וילף: חבר הכנסת גנאיים, אתה רוצה להתייחס?

מסעוד גנאים: כן, כן, אני רוצה רק כמה הערות.

מסעוד גנאים: הערה ראשונה בקשר לאופק חדש, עוז לתמורה והתקשוב.

מסעוד גנאים: אני מסייר בבתי-הספר כמעט כל שבוע.

מסעוד גנאים: יש מורים ומורות, במיוחד הוותיקים, בוכים.

מסעוד גנאים: בוכים מהעומס.

מסעוד גנאים: הם נאנקים תחת העומס הזה, סבל, סבל.

מסעוד גנאים: אומרים אופק חדש ותקשוב והכל ביחד.

מסעוד גנאים: יש מורות שאמרו לי שאין להם חיים פרטיים, משפחתיים.

מסעוד גנאים: נהרסו להם.

מסעוד גנאים: אז זהו.

מסעוד גנאים: אז אני חושב, יש פתיחה מחדש, שמעתי שאתם פותחים על-ידי מזכ"ל ההסתדרות, שפותחים מחדש את ההסכם אופק חדש או יש דיונים, התיקונים, משהו כזה?

מסעוד גנאים: אז אני מאוד רוצה שמשרד החינוך, תהיה אזנו קשבת לצעקות האלה, משום שאנחנו בסוף רוצים את המורה החזק, המנהיג, לא את המורה העבד.

מסעוד גנאים: זה אחד.

מסעוד גנאים: שתיים, והערה אחרונה, בקשר לכל ההתחשבות שאמרנו, אם זה לשר, אם זה לכולם, שכחברה ערבית פלסטינית, אנחנו רוצים להתחשב בייחוד שלנו, בזהות שלנו וזה בא לידי ביטוי כאשר משרד החינוך רוצה לעשות מהשנה הבאה שנת בן גוריון ובגין והיתה תשובה על-ידי סגן השר שיש התחשבות בחברה הערבית ומחפשים אלטרנטיבות.

מסעוד גנאים: אז אם יש תשובה, אם יש אלטרנטיבות לנושא הזה, אני רוצה לשמוע.

עינת וילף: תודה רבה.

עינת וילף: חבר הכנסת ברכה.

עינת וילף: אני מקפידה על הסדר.

עינת וילף: בבקשה, אתה רוצה לשאול?

מוחמד ברכה: כמובן שאני רוצה.

עינת וילף: אז תשאל, בבקשה.

עינת וילף: אנחנו סוגרים את הדיון.

מוחמד ברכה: אני בכלל יזמתי את הישיבה הזאת, ביקשתי שהישיבה הזו תתקיים, כדי להגיד את הדברים.

מוחמד ברכה: אבל פורמליסטיקה, טוב, מה אני אעשה?

מוחמד ברכה: לפני השאלה אני רוצה לומר דבר כזה, זאת אומרת, אני כמובן ער לסקירות שנתנו נציגי משרד החינוך, כמובן שהם מכוונים את הזרקורים להישגים או להתקדמות שהיתה וליעדים שהם רוצים לבנות ואני באמת מאמין שהם רוצים להצליח בתפקידם והצלחתם היא הצלחת המערכת כולה, אין לי שום ספק.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אנחנו לא משני צידי המתרס, במובן הזה, אלא אנחנו רוצים לקדם עניין ולכן גם הביקורת שנאמרת והשאלות הנוקבות שנאמרות, הן על-מנת לקדם את מערכת החינוך בכלל במדינת ישראל ובקרב הציבור הערבי שסובל ממצב לא טוב.

מוחמד ברכה: אני מציע מול המצגות שניתנו כאן, אני מציע לכם, תיקחו את הדו"חות של הוועדות המשותפות, של משרד החינוך, של ועדת המעקב לענייני החינוך הערבי, ולראות, זה דברים שמוסכמים על משרד החינוך וזה דברים שמתבססים על נתונים שהם לא במחלוקת ולראות איך אנחנו מתקדמים בכל המקומות ובכל הסעיפים.

מוחמד ברכה: אני אומר לך, ד"ר חטיב, שאני מתרשם, לא רק מתרשם, אני אומר בוודאות, שההתקדמות ביישום הדו"חות, הוא מועט ביותר.

מוחמד ברכה: מועט ביותר.

מוחמד ברכה: וזה בכל התחומים, גם בחינוך מיוחד וגם בשעות הפנאי ואני באמת מצטרף לדברים שאמרה נציגת מועצת התלמידים, דברים כדרבנות, גם בעניין של בינוי שאני אתייחס אליהם בנפרד, גם בעניין של התכנים והנושא הפדגוגי, גם עניין של מעורבות ההורים.

מוחמד ברכה: גם בעניין של שיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות, תוך לקיחה בחשבון את המצב הסוציו אקונומי הנמוך של הרשויות הערביות, שלא יכולות לממן כל מיני פרויקטים.

מוחמד ברכה: בכל הדברים האלה אני מתרשם שאנחנו, יש לנו כברת דרך ארוכה.

מוחמד ברכה: הדו"חות שנתתם ורודים מדי לעומת המציאות.

מוחמד ברכה: הנקודה האחרונה, שהיא לא שאלה אלא שהיא מחייבת תשובה.

מוחמד ברכה: אנחנו לא מזמן, גברתי יושבת הראש, לפני שנכנסת לתפקידך, דנו בוועדה בעניין של תוכנית החומש לבינוי במערכת החינוך.

מוחמד ברכה: וכידוע, תוכנית החומש של 2007 – 2011, הסתיימה ב- 2011.

מוחמד ברכה: בתקציב של 2012 אין אזכור, אין אזכור לעניין של הבינוי.

מוחמד ברכה: לא רק לבינוי של סגירת הפער, של המחסור שקיים, אלא אפילו בכיסוי הצורך למען כיסוי הגידול הטבעי, שזה 529 כיתות כל שנה.

מוחמד ברכה: רק כדי להדביק את הגידול הטבעי.

מוחמד ברכה: שנה שלמה זה לא קיים, בשנת 2012.

מוחמד ברכה: זה לא קיים בתקציב.

מוחמד ברכה: תוכנית החומש החדשה לא אושרה בתום התוכנית הקודמת, 2011, הקודמת הסתיימה 2011.

מוחמד ברכה: ונוצר מצב שלא רק שאנחנו לא סגרנו את הפער, אני אגב, עשיתי חישוב בזמנו, גברתי היושבת-ראש, וגיליתי שבקצב של תוכנית החומש 2007 עד 2011, אנחנו נסגור את הפער במחסור בכיתות לימוד, בעוד 32 שנים.

מוחמד ברכה: עכשיו יש שנה שאפילו לא סגרנו כיתה אחת מהפערים, שנה של 2012, שום דבר, לא גידול טבעי ולא פער שמצטבר משנים עברו.

מוחמד ברכה: אני מצטרף למר עאטף מועדי שאמר דברים חשובים.

מוחמד ברכה: אם אין ספסל לימודים, כל התוכניות האלה זה באוויר.

מוחמד ברכה: אם אין כיסא, אם העניין של קליטת מורים חדשים ומשרות חדשות וכיתות עם צפיפות נמוכה יותר, הכל זה מתאדה.

מוחמד ברכה: לכן, אני הייתי מצפה, גברתי היושבת-ראש, וזו היתה השאלה שלי שיכולתי לנסח אותה בפחות מילים, שהנציג של משרד החינוך שאחראי על הבינוי שיושב כאן, מר גנאדי, שיגיד לנו אם 2012, היישום של 2012, ייכנס בכלל לתוכנית הבאה, או שאנחנו, יש לנו חור של תוכנית חומש מ- 2007 עד 2011 ואחר-כך יש לנו ב- 2013 ל- 2018.

מוחמד ברכה: ויש 2012, שזה שנה יתומה.

מוחמד ברכה: הייתי רוצה לשאול מה התוכניות ואם התקבלה ההחלטה לגבי תוכנית החומש הבאה, האם באמת 11,000 או 8,000 כיתות, כפי שהיה ואיך זה מתחלק בין מערכות החינוך.

מוחמד ברכה: האם זה רק לכיסוי גידול טבעי, או גם לצמצם את המחסור המצטבר.

עינת וילף: תודה רבה.

עינת וילף: אני עכשיו עוברת לאנשי משרד החינוך.

עינת וילף: אני אבקש שתתייחסו לכל השאלות, כל אחד בתחומו, שעלו פה.

עינת וילף: אז בבקשה, מר גנאדי קמנצקי, בבקשה, מנהל אגף מיפוי ותכנון.

גנאדי קמנצקי: למרות שהתוכנית של 11,000 כיתות עוד לא אושרה בממשלה, אנחנו קיבלנו ממשרד האוצר מספר כיתות בהתאם לתוכנית הזאת, לשנת 2012.

גנאדי קמנצקי: זאת אומרת, קיבלנו בסביבות 2,100 כיתות, שזה בהתאם לתכנון הקודם.

מוחמד ברכה: ל- 2012?

גנאדי קמנצקי: ל- 2012.

גנאדי קמנצקי: עכשיו אנחנו חלק הרשאות כבר יצאו וחלק מההרשאות הן בדרך.

גנאדי קמנצקי: כמובן שהמגזר הערבי מקבל בהתאם לצרכים ובהתאם לבדיקות שאנחנו עשינו.

גנאדי קמנצקי: המענה שלנו במגזר הערבי הוא בהחלט נותן, עקב הגידול הטבעי, שזה בעיקר במגזר הבדואי, ובצפון זה בעיקר סגירת הפער, בעיקר סגירת הפער.

גנאדי קמנצקי: לכן, אני לא יודע מה יהיה עם המשך תוכנית 11,000 תאושר או לאור כל השינויים שקורים עכשיו במשק זה יקוצץ, אבל נכון לעכשיו, אנחנו נמשיך.

מוחמד ברכה: אמרו שאין קיצוץ בחינוך.

גנאדי קמנצקי: אז לא יהיה קיצוץ ב- 11,000 - - -

מוחמד ברכה: לפחות ככה הכריזו בממשלה אתמול.

גנאדי קמנצקי: מצוין.

גנאדי קמנצקי: אז לא יהיה קיצוץ.

מוחמד ברכה: נכון?

מוחמד ברכה: חינוך, רווחה - - -

קריאה: ב- 2013.

קריאה: ב- 2014, יכול להיות שיהיה קיצוץ.

גנאדי קמנצקי: אז התשובה לשאלתך, שאין חור שחור ואנחנו עומדים באותו קצב ולא באותו קצב, סליחה, בקצב מוגבר, כי אם בחומש הקודם אנחנו קיבלנו בערך 1,600 כיתות בשנה, אז פה יש לנו 2012 – 2,100 כיתות בשנה וזה מאפשר כמובן גם להתקדם במגזר הערבי.

עינת וילף: יופי.

עינת וילף: תודה רבה לך.

עינת וילף: ד"ר עבדאללה חטיב, אתה רוצה בבקשה להתייחס?

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לנושא של הוועדות ועמיתי מוהנא ומוחמד יתייחסו גם כן לנושאים.

עבדאללה חטיב: בנושא של הוועדות.

עבדאללה חטיב: חבר הכנסת ברכה, אנחנו, קודם כל, בתקופתו של שושני, אנחנו גם כן קיימנו ישיבות סטאטוס לגבי ביצוע המלצות של ארבע הוועדות בדגש על ועדת ההישגים, ועדת לקויות למידה ו-ועדת תוכניות לימודים שאני הייתי חבר בשתי ועדות שהן ועדות מרכזיות, ההישגים והתוכניות לימודים וגם ועדת לקויות למידה, הייתי גם כן שותף בגיבוש ההמלצות.

עבדאללה חטיב: אנחנו לגבי ועדת ההישגים, אני יכול לפרוט פה ועאטף יעיד שהוא גם כן היה במסגרת הוועדה הזאת, מרבית ההמלצות שהיו במסגרת ועדות ההישגים, יושמו, החל מהנושא של השפה הערבית, החל מהנושא של השפה העברית, החל מהנושא של טוהר הבחינות, החל מהנושא של חינוך לחיי קריירה, החל מהנושא של טוהר הבחינות, החל מהנושא של ארגון לימודים, החל מהנושא של תוספת שעות.

עבדאללה חטיב: אני יכול פה לתת לכם גם כן סקירה מקיפה לגבי היישום של אותן המלצות שהיו במסגרת ועדת ההישגים ואתם תוכלו לראות שמרבית אותן המלצות יושמו במסגרת תוכנית העבודה של המשרד.

עבדאללה חטיב: בנושא של ועדת לקויות למידה, אנחנו השנה ממשיכים ליישם את מרבית ההמלצות.

עבדאללה חטיב: אנחנו דיברנו על הכשרת מת"לים, הכשרנו, דיברנו על העברת שעות לבתי-הספר ועל שילוב ושיבוץ מת"לים במסגרת אותם בתי-ספר, עשינו.

עבדאללה חטיב: בנושא של הקלות לבחינות בגרות, אנחנו נתנו ואוצ'רים וניתן בשנת הלימודים הבאה גם כן ואוצ'רים לבתי-הספר, לתלמידים שלא יכלו גם כן לממן את העלויות של האבחון וגם פיתחנו כלים לאיתור תלמידים שהם תלמידים שהם מתקשים ותלמידים שהם עם לקויות למידה.

עבדאללה חטיב: בתוכניות הלימודים אני סקרתי את הנושא של תוכניות לימודים ייחודיות למגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: בנושא של הבינוי, גנאדי נתן סקירה אבל יש את התוכנית שגנאדי דיבר עליה של 11,000 כיתות, ואני מאמין, גנאדי, שאנחנו נוכל לתת תוך תקופה גם כן נתונים על נושא של הבינוי במגזר הערבי לשנת הלימודים 2012.

עבדאללה חטיב: אני יכול לתת נתון לגבי הנושא.

מוחמד ברכה: הגיע הזמן לקבוע תוכנית שהיעד שלה הוא לא איך להעביר את חמש-שש השנים הבאות, אלא איך לסגור את הפער אחת ולתמיד, בתוך תקופה.

מוחמד ברכה: יש לי הצעה, אני מוכן להביא אותה, יש לי הצעה שאני עובד עליה כבר כמה חודשים, אני מוכן להביא אותה.

עבדאללה חטיב: אני, רק נתון שהוא נתון קטן, בנושא של ועדת טרכטנברג.

מוחמד ברכה: אגב, שלא תעלה מעבר למה שעולה עכשיו העניין של הבינוי למערכת החינוך.

עבדאללה חטיב: הבינוי, רק נתון אחד, חבר הכנסת ברכה, בנושא של טרכטנברג והבינוי בגני ילדים.

עבדאללה חטיב: יש הרשאות לבינוי של 1,329 גנים וכל המערכת מתוכה נגזר.

מוחמד ברכה: בתוך ה- 11,000 או מחוץ ל- 11,000?

גנאדי קמנצקי: לא.

גנאדי קמנצקי: פתחו נישה חדשה, מחוץ ל- 11,000.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים רק על טרכטנברג, אנחנו מדברים על 1,329 ואנחנו גם כן נתנו נתונים פה.

עבדאללה חטיב: המגזר הערבי קיבל, המגזר הלא יהודי, 529, כלומר, אנחנו מדברים על 40%.

עבדאללה חטיב: אנחנו, חבר הכנסת ברכה, ערים לסוגיה של המחסור בכיתות לימוד וישבנו, אני אומר לך, היתה ישיבה במשרד ראש הממשלה עם ראשי רשויות ערביות לפני כשבועיים, הנושא של התכנון והבינוי במגזר הערבי הועלה שם, ואני ביקשתי להעלות את הסוגיה של מחסור בקרקע זמינה במסגרת הרשויות המקומיות הערביות כי חלק מהבעיה היא גם מחסור בקרקע זמינה וסוכם שם שהנושא המרכז שיובא לדיון בישיבה הבאה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, יהיה הנושא של התכנון במגזר הערבי, כולל הנושא של מחסור בקרקע זמינה לבניית מוסדות חינוך.

עינת וילף: תודה רבה.

מוחמד ברכה: ל- Matching עם הרשויות המקומיות, לא התייחסת.

עינת וילף: כן, אם תוכל גם להתייחס לנושא הרשויות המקומיות.

עינת וילף: אני מייד עוברת לשניכם.

מוחמד ברכה: ה- Matching גם עם הרשויות המקומיות.

עבדאללה חטיב: אנחנו, סוגיית ה- Matching היא סוגיה שהועלתה מספר פעמים.

עבדאללה חטיב: אני אתן לך דוגמה.

עבדאללה חטיב: גם בנושא של האבטחה, יש את ה- Matching, המשרד משתתף בשני שליש, תקן אותי, והרשות צריכה להשתתף בחלק.

עבדאללה חטיב: אני קיבלתי נתונים ועדכון שחלק מהרשויות לא הסכימו לשמירה כי הם לא הסכימו להשתתף אפילו בשליש.

מוחמד ברכה: הם לא יכולים, זה לא שהם לא רוצים.

עבדאללה חטיב: אפילו בשליש שהם אמורים.

עבדאללה חטיב: יש פה נוהל שהוא נוהל אחיד לכל הרשויות.

מוחמד ברכה: לא יכול להיות נוהל אחיד כשיש מצב סוציו אקונומי שהוא לא אחיד.

מוחמד ברכה: לא יכול להיות.

עינת וילף: חבר הכנסת ברכה, אתה מוזמן לדיון שלנו מחר, על החלוקה בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי בנושאי חינוך.

מוחמד ברכה: חשוב מאוד.

עינת וילף: כן.

עינת וילף: בבקשה, מר מוהנא פארס, אם יש לך מה להוסיף.

מוהנא פארס: לגבי בינוי ואני בקשר עם ראשי הרשויות, אכן יש בעיה של קרקע.

מוהנא פארס: לפעמים המשרד מקצה אפילו הרשאות תקציביות מוכנות והרשות לא בונה והיא לא בונה בגלל, היא לא בונה בגלל שאין מספיק קרקע וזו סוגיה שמעבר לרשויות המקומיות.

מוהנא פארס: אני, לגבי תנועות נוער, אני מוכן להרים את הכפפה, גם אתכם, ולזמן דיון אצלי עם המפקחים הרלוונטיים ולקדם שבכל יישוב תהיה מנהיגות תנועה.

מוהנא פארס: לגבי חינוך מיוחד, הפער הוא לא, לדעתי לא משקף.

מוהנא פארס: תלוי הפער של מה, איזה סוג של כיתות.

מוהנא פארס: אם אתה מדבר על חינוך מיוחד סגרגטיבי, מסכים אתך.

מוהנא פארס: אבל אם אתה מדבר על לקות למידה רגילה, לפעמים יש הרגשה שיש לנו, אנחנו מוצפים בבקשות מיותרות ואני אומר לך שניהלתי בית-ספר יסודי פעם, הדבר הראשון שעשיתי, סגרתי את הכיתה ללקויות למידה.

מוהנא פארס: היעד שלי היה לשלב את הילדים בתוך הכיתות הרגילות וזה עשה להם רק טוב.

מוהנא פארס: כלומר, לפתוח עוד כיתות ועוד מסגרות לחינוך מיוחד, זה לא מספיק טוב פדגוגית, אלא אם יש בעיות אובייקטיביות של חינוך מיוחד.

מוחמד ברכה: זה עניין של הערכה מקצועית.

עאטף מועדי: נכון.

עאטף מועדי: OK.

עינת וילף: כן, אבל גם כאן אני יכולה להגיד.

מוחמד ברכה: הגישה הנכונה של לשלב בתוך המערכת.

עאטף מועדי: לגבי אופק חדש, אתם יודעים שהמשרד השקיע המון כסף כדי לקיים פרויקטים אופק חדש ותקשוב.

עאטף מועדי: אני יודע, יש עומס על המורים.

עאטף מועדי: אבל אנחנו צריכים לזכור שבמחקר שרמ"ה עשתה, דווקא יש שביעות רצון אצל רוב המורים מאופק חדש בבתי-הספר היסודיים, אבל החשוב ביותר שמתוך 30 מורים בבית-ספר אחד, הילדים נהנים מעוד 150 שעות, תוספת שעות פרטניות וזה חשוב מאוד.

עאטף מועדי: העומס, אפשר לפתור אותו דרך, הרי זו בעצם גישה חדשה של הוראה ולימים שתוך שנים, העומס הזה יבוטל והמורים יתרגלו לעולם החדש.

עינת וילף: תודה רבה ומוחמד אלהיב, אם יש לך מה להוסיף.

מוחמד אלהיב: אני אתייחס לתוכנית אל"ה שהיא דווקא הוכנסה בשנה שחלפה, אנחנו גם נמשיך בה בכל בתי-הספר, בחטיבות הביניים, בשנים הבאות.

מוחמד אלהיב: זו תוכנית לאבחון לקויות, תלמידים עם לקויות למידה.

מוחמד אלהיב: אנחנו כמשרד גם תקצבנו את כל חטיבות הביניים בעוד שמונה שעות וחלק מהשעות גם מסל בית-הספר.

מוחמד אלהיב: גויסו כל המת"לים אשר הכשרנו אותם בשלוש-ארבע השנים האחרונות, אין היום אפילו מת"ל אחד מובטל במסגרת התוכנית הזו.

עינת וילף: תודה רבה ואני מסכמת את הדיון.

אורי שמרת: כב' היושבת ראש, אם אפשר רק משפט אחד להגיב על החומש.

אורי שמרת: אני נציג האוצר.

אורי שמרת: אני יכול להגיד בוודאות שתוכנית החומש בשנה הבאה, בשנים 2012 עד 2016, תהיה גבוהה ב- 30% או יותר, מתוכנית החומש לשנים 2007 – 2011.

מוחמד ברכה: איך הורדת 600 כיתות במשפט הזה.

אורי שמרת: לא, רגע.

אורי שמרת: בנוגע למספר הסופי שייסגר, זה יהיה 10,500 אם זה יהיה 11,000, זה ייסגר בסוף בדיוני התקציב 2013.

אורי שמרת: חשוב שייאמר.

עינת וילף: חשוב מאוד ותודה רבה.

עינת וילף: אני רוצה להודות לאנשי משרד החינוך על כך שהגיעו גם עם מצגות ונתונים ורקע ותוכניות.

עינת וילף: אני חושבת שהדבר הזה היה חשוב ביותר ובסך-הכל אני חושבת שיש הסכמה שהמגמה היא חיובית אבל בהחלט רצון לראות את הפעילות הרבה יותר מהר לצורך סגירת הפערים.

עינת וילף: מחר אנחנו מקיימים דיון, כחלק מהדיונים שמתקיימים לקראת פתיחת שנת הלימודים, כדיוני פגרה.

עינת וילף: אתמול קיימנו דיון שעסק באפליה במוסדות החינוך ועסק בשאלת בריאות התלמיד, היום קיימנו שתי ישיבות, אחת על החינוך הלא יהודי ואחת על החינוך החרדי.

עינת וילף: מחר אנחנו נקיים ישיבה שתעסוק בחינוך לגיל הרך ובהיערכות לפתיחת שנת הלימודים בנושא הזה וכן בנושא של השלטון המקומי, במיוחד בנושאים שעלו כאן על הדרך לחשוב על האופן שבו הרשויות מתקצבות את החינוך ואיך ראוי או לא ראוי להתייחס לזה ברמה הלאומית.

עינת וילף: אני רוצה להודות לכל המשתתפים ולכל הדוברים בדיון.

עינת וילף: צהריים טובים.