ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 109, 2009-07-07 00:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009.

משה גפני: אם נסיים את חוק ההתייעלות הכלכלית, נעבור גם לחוק התקציב, ואם לא, נעשה את זה מחר.

משה גפני: אני מבקש מחברי הוועדה, גם אם תהיינה הפסקות, להיות בכוננות.

משה גפני: במשך היומיים האלה אנחנו מקיימים הצבעות.

משה גפני: כלומר, זה גם היום וגם מחר ולכן צריך להיערך לכך שיהיו הצבעות באופן סדיר.

משה גפני: חבר הכנסת אורון, ביקשת הצעה לסדר.

חיים אורון: לא. ביקש ממני חבר הכנסת יעקב אדרי.

כן, הוא דיבר אתנו.

בסדר.

לפי בקשתו לא נצביע לפני השעה 11:00.

שלי יחימוביץ': ספר לנו איך הדיון יתנהל.

אני יכול לומר לכם שהדיונים שהיו בוועדה היו דיונים שאינם לטעמי.

אני לא חושב שאפשר מערכת כזאת גדולה של חוקים לעשות במספר שבועות ולרדת לעומק הדברים כפי שוועדת הכספים של הכנסת צריכה לקיים בהם דיונים.

אם אני אשאר יושב-ראש הוועדה, אני סבור שאי אפשר לקיים דיונים מהסוג הזה.

ניסיתי כמיטב יכולתי למצות את הדיון ולאפשר לכולם לדבר על כל סעיף שעמד על סדר היום.

בניגוד לעמדות של כמה אנשים, לא בכנסת אלא בממשלה, בנושא של המע"מ על פירות וירקות, המע"מ על התיירות וההפחתה במס הכנסה, אני עמדתי על כך שהדיון יהיה דיון משולב  כדי שחברי הוועדה יראו את מצב המשקולות כאשר באים להטיל מס על פירות וירקות ועל התיירות, שהמשמעות של זה היא משמעות ברורה לכולם, ומנגד להפחית שני אחוזים במס הכנסה, מס על יחידים, ולהפחית מס על חברות.

רציתי שחברי הוועדה יראו את זה, ידונו בזה, יבדקו את הדברים ואני שמח שבסופו של דבר התקבלה עמדת הוועדה לשנות את סדרי העדיפויות בעניין הזה, לדחות את הפחתת המס לפחות בחלקה באופן כזה ששני אחוזים הפחתה של מס הכנסה לא תהיה אלא יהיה פחות מכך.

אנחנו נגיע לסעיף הזה ואני גם אסביר.

גם בשנת 2009 וגם בשנת 2010 תהיה הורדה בהפחתה של אחוז אחד ומנגד המע"מ על פירות וירקות והמע"מ על תיירות יצא מן החוק ונוריד אותו.

על כל פנים, אני נותן הרבה קרדיט לוועדה, לחברי הוועדה, שהביעו את עמדתם.

היו כאן דיונים פתוחים בנושא ואני אפשרתי גם לאלה שנוגעים בדבר, לבעלי דוכנים, גם לאלה שנמצאים בשווקים, להתייחס לנושא.

הדיון כאן היה נראה דיון קצת צבעוני, אבל אני חושב שהוא היה צריך להתקיים.

אפשרתי להתבטא גם לחקלאים וגם לחברי הכנסת, גם בדיון מקדים ארוך שהיה וגם בדיונים שהתקיימו על החוק עצמו.

כל החוקים שמובאים היום להצבעה, הם חוקים שהתקיימו עליהם דיונים וכל מי שרצה להתבטא בעניין, הן מבין חברי הכנסת שזה ברור ומובן מאליו וגם מבין אלו שהם בעלי עניין מהציבור הרחב או מהארגונים או כל מי שקשור לעניין,  יכול היה להתבטא.

הדיונים לא היו ממצים ואני מודה בעובדה הזאת.

הדיונים היו נכונים, זאת אומרת, במסגרת הזמן שעמד לרשותנו הדיונים היו ממוקדים והדברים עלו.

אני אומר לממשלה שאם אני אהיה יושב-ראש ועדת הכספים בעזרת השם בשנה הבאה, לא יהיה חוק הסדרים כזה.

שלי יחימוביץ': בשנה הבאה אין חוק הסדרים.

בשנה הבאה יש חוק הסדרים בגלל שבשנה הבאה צריך בעזרת השם לאשר את תקציב 2011.

על כל פנים, בכל הסעיפים האחרים קיימנו את הדיונים והיום אנחנו אמורים לקיים את ההצבעות.

מכיוון שחבר הכנסת יעקב אדרי הגיע, אנחנו יכולים להתחיל בהצבעות.

הבטחתי לו באמצעות מנהל הוועדה שלא יהיו הצבעות עד שהוא יגיע.

חיים אורון: את עיקר הדברים שיש לי לומר על מה שקרה כאן בימים האחרונים, אומר במליאת הכנסת, אבל אני מרגיש חובה כלפי פקידי ממשלה שמופיעים בוועדה, זוכים לקיתונות של התקופות, לפעמים גם של בוז, כאשר הם ממלאים אחר עמדת הממשלה ולפעמים בניגוד לעמדתם האישית, ואני אומר את זה באחריות מלאה לגבי חלק מהנושאים שעכשיו יורדים, וכאשר הזיג-זג מתרחש הם בכלל לא בעניין.

חיים אורון: הם חוטפים כאן את כל מה שהם חוטפים ומישהו אחר עכשיו מקבל מחיאות כפיים והם קצת באי-נוחות מסתובבים כאן.

חיים אורון: מגיע להם שגם נפסיק לתקוף אותם כי אנחנו רואים שמי שעומד מעליהם, השרים וראש-הממשלה, הם הכתובת לכל הדברים האלה מהתחלה ועד הסוף.

חיים אורון: המקרה הזה רק מוכיח.

חיים אורון: אם יש דרך להעביר את זה אליהם, אני חושב בשם הוועדה, צריך לעשות זאת.

אתה תאמר את זה במליאת הכנסת.

חיים אורון: אני מציע שאתה בשם הוועדה תאמר כי כמה מהם, אני לא אומר מה הם אומרים בשיחות במעברים.

בסדר, אני אתייחס לזה במשפט.

מרינה סולודקין: אדוני היושב-ראש, לא הבנתי למה היה איחור.

מרינה סולודקין: חשבתי שיש מהפיכה צבאית.

הייתה מהפיכה צבאית אתמול בלילה, אבל שמרנו אותה בסוד.

מרינה סולודקין: גם בוועדת העבודה והרווחה ביטלו את הישיבה בגלל שרגא ברוש.

מרינה סולודקין: אם אני הצגתי הסתייגויות, אני מצביעה?

על ההסתייגויות המהותיות, נצביע.

אני מקדם בברכה את סגן שר הבריאות, חבר הכנסת הרב יעקב ליצמן שהוא אורח כבוד אצלנו.

היועצים המשפטיים, על כל סעיף שיובא להצבעה, יביאו את ההסתייגויות, אבל רק את ההסתייגויות המהותיות בגלל שהסתייגויות דיבור יהיו במליאה.

הכל עולה למליאה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, קודם כל, האם אנחנו יכולים במהלך הדיון עכשיו על חוק ההסדרים להמשיך להגיש הסתייגויות?

לא.

אמנון כהן: היא שואלת עד מתי אפשר להגיש והאם עדיין אפשר להגיש הסתייגויות.

עד ההצבעה.

שלי יחימוביץ': למה אתה מעלה בוועדה את ההסתייגויות לתקציב?

אין נוהג כזה.

אלה אלפי הסתייגויות.

אין דבר כזה.

זה הכל במליאה.

בתקציב זה הכל מהותי והכל עולה למליאה.

כך היה כל השנים ואי אפשר לעשות אחרת.

מה שאת חושבת שתוכלי להעביר, נעביר במליאה.

חבר הכנסת אורון, אני רוצה לומר לך שגם אני הייתי במהלך כל השנים סבור שאנשי האוצר הם רק עושים דברים רעים.

זאת אומרת, בעיקר עושים דברים רעים.

אני יכול לומר בוודאות שלאחר הדיונים שהיו כאן על התקציב והשיחות שהיו לי עם אנשי האוצר, מתברר שמדובר באנשים מקצוענים שהמטרה שלהם היא טובת המדינה.

הם נקלעו באמת לבעיה שלא באשמתם מכיוון שאם זה היה תלוי בהם, לא הייתה מאושרת בממשלה ההצעה הזאת כפי שהיא הובאה לכאן.

יכול להיות שהיו מגיעים סעיפים אחרים שהיו משתנים אם דעתם המקצועית הייתה מתקבלת.

אני כמובן בשם הוועדה, כפי שביקש חבר הכנסת אורון, מתייחס למצב בו אם הייתה פגיעה בפקיד כלשהו – אלא אם כן באמת היה מגיע לו ויש איזה אחד שהיה מגיע לו, אבל אני לא אומר מי – פקידי האוצר וראשי האוצר, האנשים המקצועיים שבהם ואני לא מדבר על הדרג הנבחר שזה דיון אחר.

שלי יחימוביץ': מה זאת ההלקאה על חטא כלפי פקידי האוצר?

שלי יחימוביץ': אל תיסחפו.

גם אנשי רשות המסים.

את מסכימה לזה?

שלי יחימוביץ': כן.

אנחנו נמשיך לבקר את הפעילות שלהם והם יהיו תחת העין הבוחנת שלנו ולגבי העניין הזה אין ויכוח, אבל זה נכון שנעשו כאן דברים שהדברים האלה לא היו ראויים.

שלי יחימוביץ': יש כמה דברים שנעשו בניגוד לדעת פקידי האוצר שאנחנו שמחים שהם נעשו כך.

נכון.

את מה שאמרת עכשיו אמרתי בנאום יותר ארוך.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, הצעה לסדר.

אמנון כהן: אני אהיה קצר ותכליתי.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, כפי שאתה ציינת בתחילת הדיונים, לא יצא מכאן חוק ההסדרים כפי שהוא נכנס ולכן היינו בהידברות עם האוצר.

אמנון כהן: אם אפשר שלגבי אותם הסעיפים או אותם פרקים שהגענו לגביהם להבנות שאנחנו נצביע נגדם או נפצל אותם, נעשה את זה אולי בתחילת הדרך.

לא, אנחנו נלך לפי הסדר.

אם נגיע לסעיף שעדיין אין סיכום לגביו, נדחה אותו קצת.

אמנון כהן: יש גם סעיפים שעדיין לא סיימנו אותם.

נכון.

שם החוק.

הסתייגויות לשם החוק מטעם קבוצת מרצ, קבוצת קדימה, קבוצת חד"ש, קבוצת רע"מ-תע"ל, קבוצת בל"ד וקבוצת האיחוד הלאומי: במקום "שם החוק" יבוא "אוסף חוקים לקיבוע מדיניותה של ממשלה גדולה עם לב קטן".

לחילופין, במקום "שם החוק" יבוא "אסופת חוקים ורפורמות מן הגורן ומן היקב לקיבוע מדיניות כלכלית שעבר זמנה".

לחילופין, במקום "שם החוק", יבוא "אסופת חוקים עצומה בעלת השלכות מרחיקות לכת אשר נעדרת כל קשר ישיר לאישור התקציב והשגת יעדיו, מאושרת בהליך חקיקה מתייתרת כמו של דיון מעמיק וממצה והפוגע ביכולתם של מקבלי ההחלטות בממשלה ובכנסת לגבש עמדה מבוססת לגבי כל אחד משלל הנושאים המופיעים בה".

שלי יחימוביץ': אני רוצה להוסיף הסתייגות.

לפני שאת מוסיפה.

את רוצה להצטרף להסתייגות הזאת?

שלי יחימוביץ': אני רוצה להוסיף הסתייגות משלי.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של מרצ, קבוצת קדימה, קבוצת חד"ש, קבוצת רע"מ-תע"ל, קבוצת בל"ד וקבוצת האיחוד הלאומי.

ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 8 ההסתייגויות לא התקבלה

טמיר כהן: לא כל חברי הכנסת הצביעו.

חברת הכנסת יחימוביץ, מה ההסתייגות שלך?

שלי יחימוביץ': אני עכשיו מציעה לשנות את שם החוק לחוק ששבר שיאים של שטחיות, כוחניות ופגיעה בדמוקרטיה.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת יחימוביץ.

ה צ ב ע ה נגד – 8 ההסתייגות לא התקבלה

שי חרמש: יש כאן עוד הסתייגות שלי.

שי חרמש: היא לא נקלטה?

שי חרמש: להוריד את העניין של צמצום הגירעון כי תקציב כזה לא מצמצם שום גירעון.

שי חרמש: אני בעד החוק, זה בסדר, אבל תוריד את צמצום הגירעון.

שי חרמש: אי אפשר ליצור 45 מיליארד שקלים גירעון.

עידו עשת: אנחנו כרגע מדברים על שם החוק.

עידו עשת: ההסתייגות שלך היא לגבי שם החוק?

שי חרמש: לא.

זה במטרת החוק.

עוד לא הגענו לשם.

כאשר נגיע לשם, נצביע על זה.

מי בעד שם החוק כהצעת הוועדה?

ה צ ב ע ה בעד – 10

שם החוק – אושר כהצעת הוועדה אנחנו עוברים ל-פרק א': מטרת החוק, סעיף 1 – מטרת החוק.

לסעיף 1.

קבוצת חד"ש מציעה: במקום "לצמיחת המשק" יבוא "להאטה במשק".

לפני שאנחנו מצביעים על ההסתייגות, אני מבקש לשנות במטרת החוק, למחוק את המלים "לבטל חוקים".

זאת לא מטרה של חוק.

בחוק אין מטרה לבטל חוקים.

חוק בא לתקן חוקים שונים, לקבוע הוראות נוספות וכולי.

אני מציע שהמלים "לבטל חוקים" יימחקו ממטרת החוק כי אני לא חושב שצריך את זה וגם לא מבטלים הרבה חוקים.

אני לא חושב שבכלל יש ביטול חוק.

חיים אורון: יש.

חיים אורון: ביטלת אזורי פיתוח ודיור ציבורי ביטלת.

חיים אורון: ביטלת עוד חוקים.

לא ביטלתי.

חיים אורון: ביטלת.

חיים אורון: בחוק הקודם ביטלת.

לא, אבל קיבלתי את החוק של אזורי עדיפות לאומית.

אתה רוצה שיישאר "לבטל חוקים"?

חיים אורון: כן.

אני לא רוצה.

חיים אורון: אני רוצה שזה יהיה.

אז תגיש הסתייגות.

חיים אורון: אני מגיש הסתייגות.

אני לא רוצה שזה יהיה כתוב.

אני מציע - ואפשר לא לקבל את ההצעה שלי – שבמטרת החוק לא יהיו המלים "לבטל חוקים".

חיים אורון: העיקר הפסון.

חיים אורון: יהיה בחוק אבל לא במטרה.

לא יודע.

אין כאן הרבה ביטולי חוקים.

חיים אורון: יש.

לא נכון, אין.

על כל פנים, בוועדה כאן זה לא היה.

שלי יחימוביץ': היה בוועדה.

מה למשל?

איזה חוק?

שלי יחימוביץ': למשל ביטול הזכאות לדיירים.

אין ביטול החוק.

יש שם סעיף שהוא קשה מאוד אבל אין ביטול חוק.

חיים אורון: יש ביטול חוק אזורי פיתוח.

לא, אבל יש את החוק שהתקבל.

יש את ההסתייגות של קבוצת חד"ש שקרא קודם היועץ המשפטי ואנחנו מצביעים עליה.

ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 9 ההסתייגות לא התקבלה

חיים אורון: יש גם הסתייגות שלנו.

הסתייגות של קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל והאיחוד הלאומי:

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

בעד – 5 נגד – 9

אני מבקש להציע לוועדה הסתייגות האומרת למחוק ממטרת החוק את המלים "לבטל חוקים.

".

זאת לא מטרה של חוק וגם אין כאן ביטולי חוקים, לפי דעתי.

אני מציע את זה כהסתייגות.

בעד – 9

מי בעד מטרת החוק כפי שמופיעה כאן לאחר קבלת ההסתייגות שלי?

ה צ ב ע ה אושר

שי חרמש: ההסתייגות שלי היא להוריד את מטרת צמצום הגירעון.

שי חרמש: אני אומר את זה כאמירה מקצועית ולא פוליטית.

שי חרמש: אין בתקציב הזה משום הורדת הגירעון.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת חרמש.

בעד – 4

ההסתייגות לא התקבלה אנחנו מצביעים על מטרת החוק, על הסעיף כפי שהציעה הוועדה, כולל ההסתייגות שלי.

ה צ ב ע ה סעיף מטרת החוק – אושר כהצעת הוועדה אנחנו עוברים ל-פרק ה', רשויות מקומיות, סעיפים 8(15).

אמנון כהן: עמוד 378.

שינויים בחיובי הארנונה על מפעלי נשק.

אם יש הסתייגויות לסעיף הזה, אני מבקש להעלות אותן.

תומר רוזן: סעיף 11(2) להצעת החוק.

חיים אורון: לי יש הסתייגות.

חיים אורון: ההסתייגות הזאת היא אחרי סעיף 11.

שלי יחימוביץ': אני מאוד בעד הסעיף הזה.

תומר רוזן: ההסתייגות היא בשם קבוצת מרצ?

חיים אורון: כן.

חיים אורון: נכס המוחזק בידי מרכז הדרכה, ערכי טבע וסביבה, בתי ספר שדה, ששר החינוך אישר אותם, כי לפי המבחנים לצורך תמיכה קיבל הגוף או המוסד המחזיק בבתי הספר האלה בשנת הכספים שקדמה לשנה לגביה מוטלת ארנונה כללית לפי הוראות סעיף קטן זה.

חיים אורון: אני לא אקריא את הכל.

חיים אורון: זה בא לאחד את מעמדם של בתי ספר שדה לאכסניות הנוער.

חיים אורון: אני מדבר על סעיף הארנונה של מפעלי תעשייה.

שלי יחימוביץ': תעשייה ביטחונית.

חיים אורון: הסעיף הזה עלה מספר פעמים.

חיים אורון: נוצר מצב שניתן בזמנו לאכסניות נוער פטור אבל בתי ספר שדה לא נכללו בגלל הגדרה פורמלית בקטגוריה הזאת.

חיים אורון: יש מספר בתי ספר שדה שעומדים בכל הקריטריונים של משרד החינוך ותשימו לב, זה התיקון.

חיים אורון: זה לא מישהו שהקים בית הבראה.

חיים אורון: הם לא זוכים בארנונה הזאת ונמצאים בנחיתות מול אכסניות נוער.

חיים אורון: אני מציע בהזדמנות חגיגית זאת להכניס אותם פנימה.

הוא טוען שזה נושא חדש.

אורי אריאל: כולם בעד זה.

תומר רוזן: זה תקציבי.

ידוע שזה תקציבי.

מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אורון?

ההסתייגות לא התקבלה

תומר רוזן: לפרוטוקול, זאת הסתייגות תקציבית שאם היא תעבור במליאה, צריך רוב מיוחד.

אמנון כהן: בכל מקרה.

אמנון כהן: גם כאן צריך כי זה נושא חדש.

יש הסתייגויות נוספות?

תומר רוזן: כן.

שמרית גיטלין-שקד: הסתייגויות של קבוצת קדימה וקבוצת חד"ש:

שמרית גיטלין-שקד: הסתייגות של חבר הכנסת שי שי חרמש: בסעיף 274(ב)(1)(א), פסקה (1), המלים "1 שקל חדש למטר רבוע ולגבי מפעל כאמור, יימחקו" ואחרי המלים "שהושג 2002" יבוא "(בסעיף זה, אזור פיתוח)".

שמרית גיטלין-שקד: בפסקה (2), אחרי המילה "מפעל" יבוא "ליצוא" ואחרי המילה "נשק" יבוא "באזור פיתוח".

שמרית גיטלין-שקד: אחרי פסקה (2) תבוא פסקה (3) ובא ייאמר: "(3) לגבי מפעל ליצור נשק שאינו באזור פיתוח ששטח הקרקע המוחזק בידו הוא 3,500 דונם לפחות: (א) על כל דונם מ-1,500 הדונמים הראשונים – 1 שקל חדש לכל מטר רבוע.

שמרית גיטלין-שקד: (ב) על כל דונם מ-1,501 דונמים עד 3,500 דונמים – 0,75 שקל חדש למטר רבוע.

שמרית גיטלין-שקד: (ג) על כל דונם מ-3,501 דונמים עד 5,500 דונמים – 0,50 שקל חדש למטר רבוע.

שמרית גיטלין-שקד: (ד) על כל דונם נוסף – 0,1 שקל חדש למטר רבוע".

שמרית גיטלין-שקד: אחרי פסקה (4) תבוא פסקה (5) ובה ייאמר: "(5) היה שטח קרקע של מפעל ליצור נשק כאמור שאינו באזור פיתוח בתחומן של כמה רשויות מקומיות, יחושב תחילה סכום הארנונה הכולל שעליו לשלם לפי כל השטח המוחזק בפועל בידיו לפי המפורט בפסקה (3).

שמרית גיטלין-שקד: השיעור מהסכום האמור ישולם לכל רשות מקומית שבתחומה נמצא שטח זה כשיעור היחס שבין חלק שטח המפעל הנמצא בתחומה לעומת השטח הכולל של המפעל".

חוץ מזה יש הסתייגויות נוספות?

שמרית גיטלין-שקד: לא.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

שי חרמש: את זה גיבשנו בוועדה.

שי חרמש: אתם לא מבינים מה נאמר כאן.

שי חרמש: את זה אתם רציתם.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

בעד – 4 נגד – הרוב

שי חרמש: אמנון כהן, בדיון שהיה בוועדה אתם רציתם הוספת מדרג.

שי חרמש: אני לא מבין את זה.

תאמין לי שאתה עוד הרבה דברים לא תבין היום.

אמנון כהן: רק את זה אתה לא מבין?

שי חרמש: אני לא מבין.

שי חרמש: הרי אתם רציתם את זה.

אמנון כהן: יהיו עוד הרבה אי-הבנות.

שי חרמש: אתם ביקשתם את זה.

אני מצטער, החלטנו להצביע נגד.

למה?

ככה.

אמנון כהן: מע"מ על פירות וירקות ירד, אז צריכים להתפשר.

שי חרמש: יש לי הצעה.

אני לא רוצה לשמוע.

אתה לא קיבלת את רשות הדיבור.

שי חרמש: הצעה לסדר.

אתה תקבל הצעה לסדר בסוף הדיון.

ה צ ב ע ה הסעיף אושר

שי חרמש: הצעה לסדר.

שי חרמש: אני הגשתי מאה הסתייגויות מהותיות.

שי חרמש: אני מבין שחבל על הזמן של כולנו.

שי חרמש: אני מציע אן-בלוק לשים את המאה הסתייגויות שלי, להצביע מי בעד ומי נגד, ונלך הביתה.

שי חרמש: חבל על הזמן.

אני מקבל את ההצעה.

שי חרמש: הזמן שלנו יקר.

זאת הצעה טובה.

אני מקבל אותה.

שי חרמש: יש לי מאה הסתייגויות.

הצעה טובה.

שי חרמש: אני מציע הצעות שאמנון כהן וחברים אחרים רצו אותן בוועדה.

שי חרמש: על מפעלי הנשק אתם ביקשתם ואני ניסחתי.

שלי יחימוביץ': זה לא נכון.

שלי יחימוביץ': אתה ביקשת.

שי חרמש: לא את.

שי חרמש: הם.

שי חרמש: הם רצו.

אמנון כהן: לא.

חבר הכנסת חרמש, הייתה לך הצעה לסדר.

אם אתה עומד על הדבר הזה אתה רוצה שעל המאה הסתייגויות שלך נצביע עכשיו, אני מצביע עכשיו.

שי חרמש: כן.

אתה בעד להצביע עכשיו?

שי חרמש: התייעצות סיעתית.

שי חרמש: חבל, כל מה שכתבתי, זה מה שאתם רציתם.

שי חרמש: חבר הכנסת מילר, זה מה שאתם רציתם.

שי חרמש: לא כתבתי להוריד מ-1,200 ל-1,100.

שי חרמש: את השטויות האלה לא עשיתי.

על הסעיף הזה אני מגיש רביזיה.

שלי יחימוביץ': למה?

לראות.

אני אנסה אולי בכל זאת נגיע לפשרה הזאת.

שלי יחימוביץ': תצביע על הרביזיה.

לא.

אני אצביע מתי שתהיה לי תשובה.

לסעיף 15.

קביעה כי מימון הנחת תשלום ארנונה לאזרחים ותיקים.

יש הסתייגויות?

מרינה סולודקין: כן.

מרינה סולודקין: ההסתייגות היא שרשויות מקומיות בפריפריה לא יכולות לתת הנחות לארנונה לפנסיונרים.

מרינה סולודקין: ההסתייגות היא למחוק את הסעיף.

כאשר נצביע על הסעיף, אם יהיה נגד, זה יימחק.

חיים אורון: תעשו סדר.

חיים אורון: אתם רשומים בתוך ההסתייגויות של קדימה, וכל אחד מגיש עוד הסתייגויות.

מרינה סולודקין: לי זה היה חשוב.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, עד כמה שאני זוכר, נמצא כאן נציג של האוצר, התחייב האוצר בסעיף הזה שהרשויות החלשות יקבלו בחזרה את הכסף.

על זה אנחנו מדברים עכשיו.

זאב אלקין: לכן אין את הבעיה הזאת.

זאב אלקין: הרשויות החלשות יקבלו את זה בחזרה במענקי האיזון.

חיים אורון: הן לא מקבלות מענקי איזון.

חיים אורון: אם כן, בואו נטיל את הכל עליהן כי מענקי האיזון יאזנו אותן.

חיים אורון: המכללות שלי, אלה שהגשתי, הן כולן בעיירות פיתוח.

היות שבדברי ההסבר או בהסבר של אנשי האוצר היה שהאזרחים הוותיקים בעיקר מתגוררים במרכז הארץ או בישובים מבוססים, אמרנו שיש ישובים כאשר אני למשל גרתי באופקים ואני מכיר הרבה אנשים שהם קשישים והם לא גרים במרכז הארץ.

לכן התחייב משרד האוצר שבכל הישובים שהם ישובים שיש להם מענק, לא אלה שהם נטולי מענק והם ישובים חזקים, הכסף הזה שייחסך מהפגיעה ברשויות הללו כתוצאה מהחוק הזה, יועבר כתוספת למענקי האיזון שמגיעים להם על פי כל הכללים ועל פי כל ההסכמים.

זאב בילסקי: אשרי המאמין.

מי מהאוצר מוכן לאשר את זה?

קרן טרנר: כן.

קרן טרנר: הצעת היושב-ראש הייתה שעניין השיפוי, המדינה תמשיך לשפות רשויות שזכאיות למענק איזון לפי מודל החלוקה והכסף שייחסך ילך למענק האיזון.

תוספת למענק האיזון שמגיע להם בלי קשר לקבלת החוק הזה.

נכון?

קרן טרנר: זאת הצעת היושב-ראש.

האוצר מקבל את זה או לא?

קרן טרנר: כן.

למה היה כן חלש כל כך?

חיים אורון: מה המשמעות של זה?

חיים אורון: אני רוצה להבין את המשמעות.

היה דיון והאוצר אמר כאן, גם בדיון הקודם, גם בדיונים הקודמים שהיו לנו אתו וגם מה שקרן טרנר מאשרת עכשיו, שבישובים שהם לא נטולי מענק אלא יש להם מענק איזון, הכסף שייחסך או שייגרע מהרשות הזאת כתוצאה מהחוק, יועבר כתוספת למענק האיזון.

זאת התחייבות של האוצר.

חיים אורון: מאיזה מקור?

חיים אורון: המקור סגור.

לא, מהאוצר.

קרן טרנר: בסעיף שנחסך פה משיפוי האזרחים.

חיים אורון: אבל הוא לא ילך למי שלקחו לו את הכסף.

זאב אלקין: האנשים לא משלמים יותר.

זאב אלקין: הסוגיה הזאת מטפלת רק בשיפוי לרשויות והיא לא משנה את ההנחות.

חיים אורון: יש רשויות בהן יש הרבה קשישים.

קרן טרנר: כל הרשויות מחויבות לתת שיפוי על פי החוק.

קרן טרנר: רשויות שזכאיות למענק איזון על פי מודל החלוקה ימשיכו לקבל שיפוי מהמדינה.

קרן טרנר: רשויות שלא זכאיות למענק איזון על פי המודל, לא ישופו על ידי המדינה והכסף הזה שייחסך, שנאמד בכ-20 מיליון שקלים, יתווסף להקצאת הכספים של מענק האיזון.

חיים אורון: לטוטאל, למעלה.

יש הסתייגויות?

תומר רוזן: כן.

ורד זילבר: הסתייגות של קבוצת חד"ש וקבוצת קדימה.

ורד זילבר: הסתייגות אחת אומרת: סעיף 15(1) יימחק, סעיף 15(2) יימחק.

יימחק, לא מקריאים.

יימחק, זה בסדר, אז יש הסתייגות וזה בעד או נגד.

לא מצביעים על זה.

ורד זילבר: נכון.

חיים אורון: מה עם ההסתייגות שלנו?

ורד זילבר: זה מה שהיה לי.

חיים אורון: יש כאן הסתייגות בתוך אותו נייר שגם היא אומרת יימחק.

חיים אורון: יש הסתייגות של מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל.

נוסיף גם את ההסתייגות שלך.

יימחק.

שלי יחימוביץ': ההסתייגות שלי הוכנסה?

תומר רוזן: יימחק.

תומר רוזן: כן.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה יש עוד הסתייגויות חוץ מ"יימחק"?

תומר רוזן: לא.

מי בעד הסעיף עם התוספת של מה שנאמר על ידי קרן טרנר ממשרד האוצר?

תומר רוזן: זה לא מופיע בנוסח.

לא מופיע בנוסח.

מופיע בפרוטוקול.

ה צ ב ע ה

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

חבר הכנסת אמנון כהן מבקש רביזיה.

לא עכשיו.

אנחנו עוברים ל-פרק ו': עובדים זרים, סעיפים 16 עד 22.

זאב אלקין: אמר חבר הכנסת שטרית שאם יורד המע"מ על הפירות והירקות סיעת קדימה תומכת בכל התקציב.

שי חרמש: שהוא יצביע בעד.

היה כאן בישיבת הוועדה מאיר שטרית.

שי חרמש: הוא לא מייצא אף אחד אלא רק את עצמו.

אמנון כהן: הוא דיבר בשם קדימה.

זאב אלקין: נאמר לי על ידי חברת הכנסת דליה איציק שמייצגת את קדימה בנושא התקציב.

אני הייתי בטוח שההצבעות שלכם נגד הן על בסיס מקצועי, אבל באופן עקרוני אתם מצביעים בעד.

שי חרמש: אתה תתפלא שבחלק מהדברים אני אצביע בעד.

אחמד טיבי: ההסתייגות שלי לא רשומה כאן.

גבירתי היועצת המשפטית, אם אפשר לומר מה הם השינויים שאנחנו מציעים לעומת הנוסח שהיה בדיון.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, אנחנו הרי ביקשנו שחבר הכנסת כרמל שאמה ירכז את הנושא של העובדים הזרים והייתי רוצה לדעת לאיזה הבנות הגעתם עם האוצר.

שי חרמש: על סדר היום היו שני דברים.

שי חרמש: היה סעיף 17(1) ו-17(2).

שי חרמש: את סעיף 17(1) הסכימו להוריד.

שי חרמש: את סעיף 17(2) לא הסכימו להוריד אבל לא היה גילוי נאות.

קודם כל, לגבי הנוסח, זה הדבר הכי חשוב.

בהסתייגויות נדבר בחלק השני.

שי חרמש: סעיף 17(1) ירד.

לחלק מחברי הוועדה אתה מדבר בקוד לא מובן.

תאמר את הדברים.

הארכת המועד, מ-60 ימים ל-120 ימים התקבלה.

שי חרמש: כן.

ההפחתה של הפיגורים, להפוך את זה לעבירות כמו לקנסות מינהליים רגילים, לבקשה הזאת לא הסכימו וזה נשאר.

שי חרמש: כן.

זאת אומרת, זה עולה כמו הקנסות המינהליים.

שי חרמש: זאת המשמעות.

כאשר שאלתי אותך, אמרת לי שהגעת אתם לסיכום ואחרי כן שלחת לי מכתב שזה לא הסיכום.

שי חרמש: בוא נבהיר את זה כי זה מאוד משמעותי לגבי מקבלי הקנסות.

שי חרמש: סעיף 17(2) אומר דבר פשוט.

שי חרמש: הוא אומר שמי שקיבל קנס מינהלי בסך 100-200 אלף שקלים, תוך חצי שנה.

אמנון כהן: על מה הוא מקבל קנס?

שי חרמש: על עבירה.

הסעיף הראשון הוא הארכת המועד מ-60 ימים ל-120 ימים.

לזה הסכימו וזה יהיה בנוסח.

שי חרמש: כן.

הסעיף השני, להעלות את זה מקנסות מיוחדים שנעשו בעבר שהם 20 אחוזים מהתשלום שצריך לשלם, וקנס מינהלי, זה 50 אחוזים ולמעשה לא מסכימים למה שאתה ביקשת, שהקנסות המינהליים יעלו ל-50 אחוזים וזה נשאר.

שי חרמש: נכון.

שי חרמש: עכשיו נבהיר למה.

שי חרמש: התברר לי בדיעבד שהממשלה העלתה את הקנסות המינהליים בצורה דרסטית.

שי חרמש: אמרתי שאי אפשר גם להעלות את הקנסות וגם להעלות את הריבית ושיחליטו מה הם רוצים.

אמנון כהן: לכן הסעיף יישאר כמו שהוא.

שי חרמש: כן.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה לציין לפרוטוקול שהתיקון שציין כרגע חבר הכנסת שי חרמש התקבל אצלי כנוסח סופי מהאוצר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר, זה מקובל גם על האוצר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: קיבלתי הבוקר נוסח סופי והסיכום הזה נכלל בו, שרק סעיף (1) יורד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נאמר כאן כאילו האוצר ביטל, אבל זה הנוסח של האוצר.

שי חרמש: האוצר לא ביטל אלא אני ביטלתי.

שי חרמש: האוצר נשאר בשלו.

אמנון כהן: אתה ביקשת לבטל.

שי חרמש: כן.

שי חרמש: אמרתי שהתגלה לי שהעלו בצורה דרסטית את הקנסות בתקנות בממשלה, ולא הראו לי את זה קודם.

שי חרמש: אם אתם מצביעים היום, אתם אומרים על זה היום אתם אומרים שקנסות גדלו ב-50 אחוזים והריבית קופצת מ-20 אחוזים ל-50 אחוזים.

שי חרמש: רבותיי, אי אפשר גיהינום פעמיים.

שי חרמש: תהיו הגיוניים ותראו מה זה אומר.

תאמרי בבקשה את השינויים בנוסח.

במה יש שינוי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הנוסח שנמצא לפניכם הוא הנוסח המעודכן ולפיו "סעיף 17 בחוק העבירות המינהליות התשמ"ו-1985 (בפרק זה – חוק העבירות המינהליות) בתוספת השלישית, פרט 1 – בטל".

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר, בתוספת השנייה ירד פרט 1.

מה לפי הנוסח ירד ומה נשאר?

נירה לאמעי-רכלבסקי: מה שירד זה סעיף 17(1) בתוספת השנייה, פרט 1 – בטל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה הנוסח שהיה אמור לקחת את ההטבה מהמעסיקים של העובדים הזרים, ההטבה שנוגעת לאורכה בתשלום.

שי חרמש: אורכה לתשלום הקנס מ-60 ימים ל-120 ימים.

במקום 60 ימים, 120 ימים.

שי חרמש: זה מה שקיים כרגע אבל רצו לבטל את זה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הביטול של ההטבה בוטל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר, ההטבה נשארת.

שי חרמש: על פסקה (2) יש ויכוח.

שי חרמש: סעיף 17(2) אומר שמעלים בצורה דרקונית.

את זה אנחנו יודעים.

זה כבר נאמר פעמים רבות.

זה היה בדיון ומה שהיה בדיון, אני לא חוזר עליו עכשיו.

זה לא השתנה, אז לא השתנה.

אגרת סיעוד יורדת?

נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 18 תוקן בהתאם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לגבי אגרת סיעוד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אגרת בקשה שזה סעיף 19(1), אגרת בקשה לגבי תחום הסיעוד בעצם לא מקבלת כאן החרגה אלא היא נשארת אותו הדבר.

שי חרמש: הגשתי על זה השגה כמובן.

שי חרמש: לא גובים את זה.

שי חרמש: זאת פיקציה.

אני לא פותח דיון מחדש.

האגרה לא משתנה.

מה כן משתנה בסיעוד?

נירה לאמעי-רכלבסקי: הדבר שמשתנה לא בסיעוד, הוא החרגה נוספת של ענף המסעדות האתניות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ענף המסעדות האתניות ישלם אגרת בקשה מופחתת בסכום של 833 שקלים לעומת 1,110 שקלים.

אני שואל אם אגרת הסיעוד משתנה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אגרת הסיעוד לא משתנה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה אומר שהמצב עקרונית לפי החוק הוא שהיא נשארת כביכול 1,110 שקלים.

שי חרמש: לא.

שי חרמש: 4,430 שקלים.

שי חרמש: לא גובים את זה.

שי חרמש: זה סתם.

לא, אתה טועה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חייבת להפנות כאן לגבי הוראת מעבר לגבי סעיף של אגרת הבקשה, סעיף 20.

נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 20 קובע לגבי אותה הפחתה של ענף המסעדות האתניות, שההפחתה תתבצע בהדרגה.

שי חרמש: למה רק המסעדות האתניות ולא התעשייה?

זה מה שמציעים.

שי חרמש: אז יש לי השגה על התעשייה.

שי חרמש: תכבידו על התעשייה.

מה עוד אנחנו משנים?

נירה לאמעי-רכלבסקי: הדבר הנוסף הוא סעיף 19(1)(ב), לגבי אגרה שנתית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שוב, תחום הסיעוד נשאר אותו הדבר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: המצב נשאר אותו דבר והוא יורד כאן מההחרגה.

כמה כסף?

נירה לאמעי-רכלבסקי: 8,860 שקלים שכאמור בפועל אינם נגבים.

זה נשאר בנוסח?

נירה לאמעי-רכלבסקי: כן.

אבל ביקשתי להוציא את זה.

שזה לא יהיה בפנים.

שי חרמש: אני מודה לך.

אני שואל האם יצאה אגרת הסיעוד מהחוק.

שי חרמש: לא.

הסכום נשאר בחוק?

זאב אלקין: לא, הנה, תוקן.

יעקב אדרי: הם השאירו את זה.

יעקב אדרי: ברור לך שהם השאירו את זה.

מיכל צוק: במסגרת הדיון הקודם אנחנו הסברנו והייתה התייחסות.

לא חשוב.

מה שהסברתם לא רלוונטי.

מה עכשיו?

מיכל צוק: כדי לענות לשאלתך אני מסבירה מה הסברנו, מה התיקון ומה המצב.

מיכל צוק: הסברנו גם בדיון הקודם בהצעה לפני השינויים, כאשר היה שם אזכור בסעיפים השונים לנושא האגרה ותחום הסיעוד.

מיכל צוק: עלתה השאלה כאן האם אנחנו בהצעה שהצענו מנסים לשנות את המצב הקיים בנושא הסיעוד, ואמרנו לא.

מיכל צוק: היו שם תיקונים בשל הערות נוסח שכך התבקשנו לנסח את זה.

מיכל צוק: לאור בקשתכם, שאמרתם שאתם לא רוצים לראות בכלל את הנושא של הסיעוד ורוצים להשאיר את המצב הקיים בתחום הסיעוד כפי שהוא, תיקנו את הנוסח והנוסח המתוקן הזה מוציא מכאן, אין כאן בהצעת החוק אזכור לסיעוד, ולפיכך המצב החוקי בתחום הגבייה של האגרות בסיעוד כפי שהם היו הוא באותו מצב.

איזה סכום היה בנוסח המקורי?

מיכל צוק: בנוסח המקורי, בתיקון החוק, היה בנושא הסיעוד לאגרת בקשה 555 שקלים ולאגרה שנתית 4,430 שקלים.

מיכל צוק: הסכום היה 555 שקלים וזה נמחק, ולעניין האגרה השנתית היה 4,430 וזה נמחק.

הסכומים האלה נמחקו.

מיכל צוק: כן.

לא מופיעים במה שאנחנו מצביעים.

מיכל צוק: לא מופיעים.

שי חרמש: מחקתם את הסכומים האלה?

מיכל צוק: כן.

הנושא של אגרת הסיעוד נמחק.

שי חרמש: אני מודה ליושב-ראש.

השאלה שלי הייתה מה היה קודם ומה נמחק.

שלפחות יאמרו שעשינו משהו.

הרי נחטוף כאן על ימין ועל שמאל.

שום פשרה כאן לא מקבלים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ההחלה של ההפחתה באגרות הבקשה, באגרה השנתית, לגבי ענף המסעדות האתניות, שזאת תוספת חדשה לחוק, מופיעה בסעיפים 20 ובסעיף 22.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הכוונה היא שההפחתה תחול בהדרגה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר, הפחתה של אגרת בקשה תחול בשנת 2010, אז הם ישלמו סכום מסוים, 597 שקלים, בשנת 2011 הם ישלמו 764 שקלים, ואז הם עוברים למסלול של 833 שקלים, וזאת האגרה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אלה המסעדות האתניות.

שי חרמש: מה עם התעשייה?

נירה לאמעי-רכלבסקי: התעשייה לא נכללת.

יש עוד שינוי?

נירה לאמעי-רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אותו הדבר לגבי האגרה השנתית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בשנת 2010 הם משלמים 4,762 שקלים, בשנת 2011 הם משלמים 691 שקלים, ואחר כך עוברים ל-6,645 שקלים, שזאת האגרה שלהם.

יש עוד שינויים?

נירה לאמעי-רכלבסקי: שינוי נוסף שמתייחס לחוק התוכנית להבראה כלכלית, סעיף 21.

נירה לאמעי-רכלבסקי: היטל העסקת עובד זר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסעיף העלה את ההיטל מ-10 אחוזים ל-20 אחוזים לכלל הענפים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בענף החקלאות הוא השאיר אותו 10 אחוזים ובענף המסעדות האתניות הגיעו לאיזשהו איזון של 15 אחוזים.

שי חרמש: זאת אומרת, חקלאות 10 אחוזים, מסעדות אתניות 15 אחוזים וכל היתר 20 אחוזים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כן.

שי חרמש: הסיעוד יאכל אותה, הבניין יאכל אותה.

שי חרמש: זה בסדר.

שי חרמש: זה נקרא לעודד את הצמיחה במשק.

שי חרמש: להטיל אגרות על הקבלנים ועל התעשיינים.

אמנון כהן: יש איזשהו הסדר עם התעשיינים שמורידים כל שנה.

שי חרמש: למה התעשיינים צריכים לשלם פעמיים?

אמנון כהן: היה איזה הסדר שהגיעו לגביהם.

רביב סובל: צריך לזכור שהסיבה שהלכו להסדר מיוחד עם האתניות הייתה שלגבי האתניות העלו להם את השכר שהם מחויבים לשלם לעובדים מ-8,000 שקלים ל-12 אלף שקלים.

רביב סובל: לעומת זאת אצל התעשיינים לא עשו את זה אלא השאירו את השכר שהם מחויבים לשלם לעובדים.

רביב סובל: לכן עשינו איזשהו איזון מסוים בנושא של האגרות.

שי חרמש: מייקרים את עלות העבודה בתעשייה ב-10 אחוזים.

שי חרמש: תבינו על מה אתם מדברים.

חבר הכנסת חרמש, אתה מפריע כל הזמן.

שי חרמש: אין לי ברירה.

שי חרמש: זאת זכות הצעקה.

אתה רוצה שאני אוציא אותך?

שי חרמש: מה שנותר לי זאת רק זכות הצעקה.

לא, אין לך עכשיו זכות מכיוון שעכשיו קוראים הסתייגויות וצריך להצביע עליהן.

אם אתה רוצה לצעוק, תצביע בעד ההסתייגות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסתייגות לגבי סעיף 17.

נירה לאמעי-רכלבסקי: קבוצות קדימה, מרצ, רע"מ-תע"ל, בל"ד, חד"ש והאיחוד הלאומי מציעות למחוק את הסעיף.

אמרתי שאם זה למחוק, לא להקריא.

נירה לאמעי-רכלבסקי: חבר הכנסת אלכס מילר, תענה לגבי ההסתייגות הזאת לאור התיקונים שהיו.

אמנון כהן: הוא מוריד את ההסתייגות.

הוא הוריד את ההסתייגות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: צריך לעדכן אותי.

עכשיו הוא מוריד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ביקשת לציין במפורש לגבי סעיף 19(1) שבתחום הסיעוד לא ישלם אגרה שנתית.

בסדר.

אז ההסתייגות שלך התקבלה בלי ההצבעה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לגבי סעיף 21, חבר הכנסת חרמש וקבוצת מרצ, קדימה, רע"מ-תע"ל, האיחוד הלאומי, מציעים שכל סעיף 21 למעשה יתבטל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר, כל פרק י' שמטיל היטל על עובדים זרים מחוק התוכנית הכלכלית, יבוטל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מניחה שזאת הסתייגות שעומדת בעינה.

חיים אורון: תוציאי את מרצ מההסתייגות הזאת.

מה שחבר הכנסת חרמש הציע, קיבלנו.

בלאו הכי כל מה שהוועדה תעשה, כל אחד ייקח לו קרדיט.

הולכים על הנושא של הסטודנטים, אז יש חברת כנסת שלקחה את זה על עצמה.

רביב סובל: זה לא בדיוק.

רביב סובל: עשינו תיקון.

לא, תשכחו מהעניין הזה.

מה שסיכמתם, יעבור כאן.

מה שיפוצל, יפוצל.

דיונים מאחורי גבי לא יתנהלו עם חברת הכנסת.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חוזרת להסתייגות בסעיף 21.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מרצ יצאה מההסתייגות ונשארו קדימה, רע"מ-תע"ל, האיחוד הלאומי.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסתייגות חלופית של קבוצת קדימה להפחית את ההיטל לכולם מ-20 ל-15 אחוזים.

שי חרמש: זאת ההסתייגות שלי.

מי בעד ההסתייגות החלופית?

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסתייגות של חבר הכנסת אלכס מילר.

תורידי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: יש כאן הסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי שהוא צריך לנמק אותה כי אני לא מבינה מה הוא כתב.

תעלי את זה למליאה.

זאב אלקין: למה למליאה?

אורי אריאל: יש 4,000 הסתייגויות.

אנחנו מצביעים על פרק העובדים הזרים, על סעיפים 17, 18, 19, 20, 21 ו-22 על פי הנוסח המתוקן שהקריאה היועצת המשפטית בהם אנחנו מאריכים מ-60 ל-120 ימים, אגרת סיעוד נמחקת ולא תהיה אגרת סיעוד כפי שסוכם, והמסעדות האתניות, כפי שהקריאה היועצת המשפטית.

שי חרמש: והקנסות עולים ל-50 אחוזים.

מי בעד הסעיפים הללו?

ה צ ב ע ה סעיפים 17-22 – אושרו כהצעת הוועדה

אמנון כהן: רביזיה.

נרשמה רביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן.

אנחנו עוברים ל-פרק בריאות, סעיפים 33-36.

הסעיף הראשון, קביעת תשלום חודשי בר הפחת, סעיף 35(2), 35(5) עד (7), 35(9)(א) ו-(10), 35(21)(א).

מדובר על תשלום של 90 שקלים על מס בריאות.

אני מציע לפצל את הסעיף הזה מהחוק.

מי בעד הפיצול?

ה צ ב ע ה פה אחד – הסעיף פוצל

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, הייתה לי הסתייגות בכתב שנמסרה.

אבל אין סעיף.

אחמד טיבי: לגבי העובדים הזרים.

אתה רוצה שאני אחזור?

תעלה את זה למליאה.

אמרתי להעלות למליאה.

מס בריאות של 90 שקלים פוצל ואני מציע לכל אחד לקחת קרדיט על הפיצול, כי בוודאי זה לא אני.

זאת גם הייתה בקשתו של סגן השר, הרב ליצמן.

אנחנו עוברים ל-פרק י"א, העברת האחריות לטיפול רפואי בנפגעי תאונות דרכים לקופות החולים.

מבקשת היועצת המשפטית לחכות עם זה מאחר שהנוסח עדיין לא הסתיים.

לכן נעבור לסעיף הבא ותנסו להגיע לנוסח.

אני הייתי מעדיף שהפרק הזה בכלל לא יהיה, אבל אם הוא יהיה, נדון בו.

אלכס מילר: אתה יכול לפצל.

בשלב זה אנחנו מדלגים על הסעיף וכאשר יהיה נוסח מוסכם, נחזור אליו.

פרק כ"ב, עידוד השקעות הון.

יש הסתייגויות לסעיף הזה?

כן.

יש הסתייגות של קבוצת קדימה, לסעיף 115.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

הסתייגות של קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל, האיחוד הלאומי שמציעות כלהלן: בפסקה (16) במקום "ה-31 בדצמבר 2010), יבוא "31 בדצמבר 2012".

פסקה (24)(2)(ב), במקום "12 מיליון" יבוא "2 מיליון".

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

שי חרמש: אתם מבינים על מה הצבעתם?

בתקנון לא כתוב בשום סעיף שצריך לדעת על מה מצביעים.

אין דבר כזה בתקנון.

אחמד טיבי: ההצעה הזאת באה לפגוע בפואד בן-אליעזר ולהיטיב עם ישראל ביתנו.

אחמד טיבי: לתת למרכז ההשקעות פרטים משלה במשרד התיירות.

אחמד טיבי: במשרד התעשייה יש מרכז השקעות.

אלכס מילר: אנחנו מודים לך על ההבהרה.

חיים אורון: אני מצביע נגד הסעיף.

חיים אורון: אין סיבה להקים מרכז השקעות.

תעלה את זה למליאה.

חיים אורון: לא.

חיים אורון: לכן אתה צריך להצביע נגד.

זאב אלקין: תצביע נגד הסעיף.

אחמד טיבי: נעלה את זה למליאה.

נעלה את זה למליאה.

יש עוד הסתייגות מהותית כזאת?

: כן.

הסתייגות מהותית של חבר הכנסת אמנון כהן.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, ישבתי עם רשות המסים ורציתי להכניס את הנושא הזה והוא מופיע בהסתייגות.

אמנון כהן: אני לא רוצה להסביר את ההסתייגות כי הבנתי שהחוק הזה בגדול, החוק שמציע האוצר ואגף המסים, מיטיב עם האזרחים.

אמנון כהן: הם אמרו שההסתייגות שלי יכולה למעשה לגרום להם למשוך את כל ההטבה הזאת.

חיים אורון: איזה הטבה?

אמנון כהן: בעידוד השקעות הון.

חיים אורון: קודם רוצים להקים מרכז השקעות של ישראל ביתנו.

אמנון כהן: לא, יש שם סעיפים נוספים.

אלכס מילר: מה פתאום יש לנו מרכז השקעות?

קריאה: יש דברים של אנרגיה מתחדשת.

אמנון כהן: יש דברים טובים.

אני מסכים אתך מכיוון שבאמת צריך להגיע לפתרון שיש בעיות שאי אפשר לעשות במסגרת החקיקה אבל חייבים להגיע לפתרון כדי לעודד משקיעים.

אמנון כהן: הובטח לי על ידי רשות המסים.

אמנון כהן: אני אולי אעשה רביזיה על כל החוק הזה, אבל אני מבקש מהם למצוא פתרונות שלא דרך חקיקה.

חיים אורון: גם אני רוצה כמה רביזיות.

חיים אורון: כל אחד מחזיק רביזיה.

אתה כנראה גם יודע במה המדובר.

צריך למצוא לדברים האלה פתרונות.

חיים אורון: אחרי מה שקרה אתמול, אני לא חושב שצריך להחזיק במקום שמניתי אותו בטעות לפרוטוקול.

חיים אורון: מספיק בעניין הזה לעשות פו.

אמנון כהן: אני מבקש ממך לא לומר דברים כאלה.

אמנון כהן: היה מאבק עיקש.

שי חרמש: רק ש"ס יכול.

חיים אורון: כולם יכולים.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, אני חושב שבהתחשב במעמד המיוחד של חבר הכנסת אורון בוועדה, אם הוא מבקש רביזיה, אין סיבה לדחות את זה וכדאי להצביע מיד.

אמנון כהן: אני מבין שיש דברים שאפשר לפתור שלא בדרך חקיקה, ואני מקווה שבעזרת השם תעשו את העבודה הזאת.

אמנון כהן: אני מושך את ההסתייגות.

אמנון כהן הוא חבר כנסת רציני ובאמת צריך למצוא לעניין הזה פתרון.

חיים אורון: כך נראה אדם שבע.

אנחנו מצביעים על סעיף 115.

ה צ ב ע ה סעיף 115 – אושר

שי חרמש: אני נמנע.

שי חרמש: אני חבר של סטס.

שי חרמש: אני נותן לו צעצוע.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

לסעיף 116 - הסתייגות נוספת של קבוצת קדימה אומרת: במקום "1 בינואר 2010" יבוא "1 בינואר 2011", והסיפא החל במלים "ואולם רשאים" – תימחק.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

ה צ ב ע ה סעיף 116 – אושר פרק כ"ב - עידוד השקעות הון, סעיף 115 וכל הסעיפים שהקראנו – אושר כהצעת הוועדה.

פרק כ"ה, הוראות מיוחדות לתקציב המדינה, סעיפים 134, 138.

הנוסח שהונח בפני חברי הוועדה משקף כמה נושאים שהיו.

הנושא הראשון הוא להסמיך על פי הצעת השר הנוגע בדבר ממונה אחר על סעיף תקציבי.

אנחנו בעצם החרגנו את סעיף תקציב הכנסת לגבי יכולתו של שר האוצר בכפוף להוראות חוק הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית באישור ועדת הכספים של הכנסת, לבצע העברות משנה לשנה לאותו סעיף תקציבי.

יחד עם זאת הנוסח שמונח בפניכם מעניק לגבי סעיף תקציב הכנסת, מעניק לוועדה המשותפת האמורה בסעיף 11(ב) לחוק יסודות התקציב, בהתאם להצעת יושב-ראש הכנסת, לעשות העברה של הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב לסעיף תקציב הכנסת המתייחס לשנת כספים אחרת ובלבד שלא יועברו משרות משנת כספים אחת לשנת כספים אחרת.

אלה השינויים שנעשו מהנוסח שנקבע בוועדה.

יעקב אדרי: אתה מדבר על תקציב הכנסת?

כן.

השינוי שנעשה כאן הוא לתקציב הכנסת.

יעקב אדרי: יש הסתייגות?

כן.

יעקב אדרי: של מי?

גם שלכם.

חיים אורון: לא לכנסת, לסעיף עצמו.

חיים אורון: אתם מוכרחים לומר לאנשים מה הסעיף.

מדובר בתקציב דו-שנתי והתקציב הזה, מה שאנחנו בעת הדיונים קבענו, מה נעשה במעבר בין 2009 ל-2010 קדימה ואחורה.

סיכמנו שבנוסח של תקציב המדינה, כל העברה שתהיה בין 2009 ל-2010 ישר והפוך, תחייב לא רק בהודעה אלא תחייב אישור ועדת הכספים מכיוון שמדובר בתקציב דו-שנתי.

שאר הדברים הם ללא שינוי על מנת להעביר את התקציב הזה כך שגם מבחינה חוקית זה יהיה מסודר.

נשאלה שאלה לגבי תקציב הכנסת.

דיברה אתי היועצת המשפטית של הכנסת.

אמנון כהן: יושב-ראש הכנסת לא דיבר אתך?

דיבר אתי גם מנכ"ל הכנסת.

אתמול הייתה ישיבה של הוועדה המשותפת לתקציב הכנסת ובעקבות כך צריך לקבוע גם את העמדה של הוועדה לגבי תקציב הכנסת ומה קורה בעודפים.

אני מבקש מהיועץ המשפטי לומר.

זה לא רק לגבי עודפים אלא מה קורה בשינויים עקב המעבר.

בדומה לסמכות שניתנה לשר האוצר, החרגנו את הסמכות – בנוסח שבפניכם – לשר האוצר לגבי סעיף תקציב הכנסת כפי שזה גם נעשה בכל חוק יסודות התקציב.

לעניין סעיף תקציב הכנסת, נקבע שהוועדה המשותפת שקיימת בחוק יסודות התקציב היא – לפי הצעת יושב-ראש הכנסת – שתוכל להעביר משנה לשנה בתוך סעיף תקציב הכנסת.

אמנון כהן: יפה מאוד.

אמנון כהן: בסדר גמור.

כמובן אין להעביר מספר משרות משנת כספים אחת לשנת כספים אחרת.

אפשר להצביע?

יש הסתייגויות?

יש הסתייגויות.

אסי קליין: הבהרה.

אסי קליין: רצינו להבהיר שסוכם עם חשב הכנסת שבמקרה של העברה משנה לשנה בתקציב הכנסת, רק יידעו את משרד האוצר כדי שיבדקו שלא חורגים מגבולות התקציב.

יעקב אדרי: רק ליידע.

אסי קליין: רק ליידע.

אמנון כהן: אין לנו התנגדות.

צריך להוסיף את זה.

יעקב אדרי: אבל רק ליידע.

אסי קליין: זאת הערה לפרוטוקול.

אמנון כהן: ליידע שלא יהיו גירעונות, לא יהיו עובדים נוספים וכולי.

יש הסתייגויות.

יעקב אדרי: אני מוריד את ההסתייגות.

חיים אורון: אתם מבלבלים את האנשים.

חיים אורון: ההסתייגויות הן לא לתקציב הכנסת.

חיים אורון: ההסתייגויות הן לסעיף של תקציב דו-שנתי וכל הדברים האלה.

הפרק עוסק לא רק בתקציב הכנסת.

אפשר להסתייג מכל דבר וזה בסדר גמור.

אני בעד.

אבל חברי הכנסת אדרי ואורון, אנחנו מדברים בפרק הזה על כך שבמעבר בין 2009 ו-2010, דבר שלא היה לו תקדים עד היום, אנחנו בעצם שמים עוד בלמים לממשלה.

אנחנו אומרים בסעיף הזה, בפרק הזה, שלמשל במעבר בין 2009 ו-2010 לא נתייחס לזה כשנת תקציב אחת כפי שהממשלה רצתה בהתחלה, אלא כל דבר שיהיה מעבר מ-2009 ו-2010 יהיה חייב אישור של ועדת הכספים.

זה הפרק בגדול.

חיים אורון: ההסתייגויות הן הדרך שלנו לבטא את ההסתייגות מתקציב דו-שנתי.

הפרק הוא פרק טוב מכיוון המצב הקיים שיש תקציב דו-שנתי.

חיים אורון: אתה צודק.

חיים אורון: בכל הספר הזה, זה פרק טוב.

יש עוד כמה דברים.

למשל, צמצמנו מס בריאות.

חיים אורון: אין לי שום קרדיט בזה.

הסתייגויות לסעיף 134 היא של קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל, האיחוד הלאומי שמציעות:

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה אנחנו מצביעים על סעיף 134 כהצעת הוועדה.

ה צ ב ע ה סעיף 134 – אושר כהצעת הוועדה

לסעיף 135, הסתייגות של מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל, האיחוד הלאומי שמציעות:

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

חיים אורון: כל אלה לא הסתייגויות שלי.

אנחנו מצביעים על סעיף 135 כהצעת הוועדה.

ה צ ב ע ה סעיף 135 – אושר כהצעת הוועדה

חיים אורון: יש הסתייגות לגבי העברת הוצאה והוצאה מותנית בהכנסה.

חיים אורון: הרשאה להתחייב.

חיים אורון: הקראת את זה?

העברה אוטומטית.

כן.

הצבענו על זה.

הסתייגויות לסעיף 136 של קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל והאיחוד הלאומי שמציעות:

חיים אורון: זאת הסתייגות מהותית מאוד.

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה

רונית תירוש: תספור.

שי חרמש: אני מבקש הצבעה חוזרת.

אני רוצה לראות אם זה נכון שלא היה כאן רוב מדויק.

בעד – 6 נגד – 6 מי בעד סעיף 136 כהצעת הוועדה?

ה צ ב ע ה סעיף 136 – אושר כהצעת הוועדה

הסתייגויות לסעיף 137.

קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל וקבוצת האיחדו הלאומי שמציעות:

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

חיים אורון: זאת הצעה טובה.

אם הייתי באופוזיציה, הייתי מצביע בעדה.

חיים אורון: אני יודע.

חיים אורון: אני מכיר אותך.

פניה קירשנבאום: אפילו אני הייתי מצטרפת אליך.

אנחנו מצביעים על סעיף 137 כהצעת הוועדה.

ה צ ב ע ה סעיף 137 – אושר כהצעת הוועדה

לסעיף 138, ההסתייגות היא למחוק אותו.

מי בעד אישור סעיף 138 כהצעת הוועדה?

ה צ ב ע ה סעיף 138 – אושר כהצעת הוועדה

נוסף סעיף 138(א) של הוראות לעניין חוק ביטוח בריאות ממלכתי כהצעת הוועדה, בנוסח שמונח לפניכם.

הסעיפים האלה מעניקים הוראות.

בכל מקום שבו הייעוץ המשפטי, גם של האוצר וגם של הוועדה, מצא שיש הוראות שונות, כדי שיהיה ברור שזה לכל שנה, זאת הסיבה לסעיף הזה.

מי בעד התוספת?

סעיף 138(א).

ה צ ב ע ה סעיף 138(א) – אושר אתם רוצים להעיר משהו לגבי עידוד השקעות הון.

אסי מסינג: כן.

אסי מסינג: בהמשך לדיון שהתקיים שלשום בוועדה ולאחר שבדקנו עם הנסחות, שתי הערות לפרוטוקול בעקבות הדיון.

אסי מסינג: ההערה ראשונה היא לעניין המינוח ייחודי כפי שהוא מופיע בהגדרה אטרקציה, מיזם תיירותי ייחודי.

אסי מסינג: הכוונה שלנו במונח של ייחודי שהוא בלתי רגיל, הוא בלתי שגרתי, ולאו דווקא יחיד במינו.

אסי מסינג: אז המשמעות היא שניתן יהיה לאשר מספר אטרקציות שעונות להגדרה כאן והן באותו עניין.

אסי מסינג: ההערה השנייה.

אסי מסינג: לאחר דיונים עם הנסחות אין צורך בעמידה על השימוש במילה בישראל לצורך ההגדרות של מתקן תיירותי ללינה ואטרקציה, זאת מאחר שכל החוק לא משתמש במונח בישראל.

אסי מסינג: לכן זה ברור שמדובר בחוק טריטוריאלי והתחולה היא רק לגבי מענקים שניתנים לגבי עידוד השקעות הון בישראל.

תודה רבה.

מצוין.

יעקב אדרי: לא צריך להצביע על זה?

לא, זאת הודעה.

פרק כ"ו, שיכון, תכנון ובנייה, סעיפים 139, 145.

דייר ממשיך.

אמנון כהן: אדוני, אנחנו רוצים שיקריאו לחברי הוועדה את הסיכום אליו הגיעו.

אחמד טיבי: אני בטוח שדווקא הרב גפני לא ייתן לחוק הזה לעבור.

אחמד טיבי: אנחנו מדברים על דייר ממשיך.

לגבי הנושא של דייר ממשיך, אנחנו הגענו באופן עקרוני לסיכום ותכף יבוא היועץ המשפטי של הוועדה ויאמר את זה.

הממשלה הציעה שדייר ממשיך, במקרה שהדייר המקורי עבר למוסד סיעודי, בתוך שלושה חודשים הוא צריך לפנות את הדירה.

זאת הצעת החוק המקורית.

אנחנו הגענו לסיכום שאומר שדייר שגר מעל 7 שנים, הוא דייר ממשיך, החוק לא יחול עליו.

המשמעות של העניין היא ברגע שיש בן שהוא גר שם במשך שבע שנים, זאת אומרת, זאת דירתו, זה ביתו, החוק לא חל עליו.

רונית תירוש: ואם המצב של ההורה הידרדר והילד נכנס לגור אתו?

פניה קירשנבאום: מה היה עד היום?

הוא היה מוגבל.

לפי הצעת החוק זה לא משנה כמה זמן הוא גר, הוא חייב לפנות את הדירה בתוך שלושה חודשים.

אנחנו הגענו לסיכום שאם הוא גר שבע שנים, החוק הזה לא חל עליו והוא ממשיך לגור.

זאב אלקין: אתה יכול לפרט?

רונית תירוש: זה אומר שכדי להישאר, הוא חייב לגור שבע שנים קודם.

רונית תירוש: זה נראה לי לא סביר.

זאב אלקין: אתה יכול להסביר לאלה שמבינים קשה?

הבעיה שגם אני מסביר קשה, כי כל החוק הזה הוא לא לרוחי.

על פי ההצעה המקורית, בן ממשיך, או יותר נכון מה שכתוב בחוק, שחלים עליו הכללים של משרד השיכון, שזה בכלל לפי דעתי חקיקה לא ראויה.

זאת אומרת, מביאים חוק שאנחנו נאשר על דייר ממשיך את הכללים של משרד השיכון.

זאת הערה בפני עצמה שתכף נדבר גם עליה.

זאב אלקין: אני רוצה להבין את השינוי המוצע.

אנחנו מציעים שינוי שהוא לא גורף, הוא לא אוטומטי אלא מי שגר שם שבע שנים, עליו לא יחול החוק.

זאב אלקין: הבן גר שבע שנים או בן אדם גר שבע שנים?

הבן.

זאת אומרת, הבן נכנס לגור בדירה הזאת.

פניה קירשנבאום: אם ההורים שלו קיבלו את הדירה בשנות ה-50-60, והוא גר בדירה הזאת שבע שנים, אי אפשר לפנות אותו.

נכון.

זאב אלקין: אם הוא גר ביחד עם ההורים או בלעדיהם?

פניה קירשנבאום: לא כתוב.

פניה קירשנבאום: זה לא מוגדר.

לא כתוב.

זאב אלקין: אם הוא קיבל את הדירה לפני 10 שנים וגר שם שבע שנים עם ההורים, זה לא חל גם עליו.

גם עם ההורים.

אמנון כהן: ברור שהוא גר עם ההורים.

לא, זה לא ברור.

חיים אורון: אם הוא לא עם ההורים, הוא לא גר שם.

חיים אורון: זאת לא הנקודה.

חיים אורון: הוא חייב במצב הקיים לגור עם ההורים.

יש עוד דבר.

אם גר שם בן ממשיך במשך שלוש שנים וההורים עזבו, אבל הוא עדיין ממשיך לגור עוד ארבע שנים לבד ואף אחד לא ביקש ממנו לצאת, הוא גר שבע שנים.

חיים אורון: עד היום זה המצב.

ההגיון שבדבר הוא שאדם גר שם, הוא לא הלך לגור בווילה או במקום אחר אלא הוא גר שם.

חיים אורון: זה הבית שלו.

זה הבית שלו שבע שנים, חלק עם ההורים וחלק בלי ההורים, אבל זה לא רלוונטי.

הוא גר שם ועליו לא חל החוק.

על מי כן חל החוק, על מי שייכנס לגור אחרי קבלת החוק.

חיים אורון: או שהוא גר שש שנים.

או שהוא גר שש שנים.

חיים אורון: אנחנו בעד למחוק אותו.

זה אכזרי.

אחמד טיבי: בשביל זה אתה יושב-ראש ועדת הכספים?

אני יושב-ראש ועדת הכספים כדי למזער את הנזקים.

זה מה שאני מצליח.

אם היית לידי, הייתי מצליח יותר.

אחמד טיבי: אתה יכול יותר.

אחמד טיבי: שש שנים הוא גר ובאים לזרוק אותו מהדירה?

חיים אורון: אני מבקש הסתייגות.

פניה קירשנבאום: כמה זמן יש לו לפנות את הדירה?

אני אגיע לזה.

ברור שאם חל עליו הכלל של משרד השיכון שהוא זכאי לדירה בדיור הציבורי, עליו ודאי שזה לא חל.

חיים אורון: הוא בסוף הרשימה.

לא.

הוא נשאר בדירה.

אם הוא עומד בקריטריון של משרד השיכון, עליו לא חל החוק.

דייר שהחוק כן חל עליו, בניגוד למה שכתוב בחוק, שיפנו אותו תוך שלושה חודשים, הסיכום היה חצי שנה אבל אני חושב שגם זה לא מספיק ואני מציע שזה יהיה תשעה חודשים.

זאת אומרת, גם אם אדם שאיננו זכאי, לא על פי קריטריונים של משרד השיכון, ולא לגבי העניין הזה של הכללים שנקבעו בחוק, תשעה חודשים.

אורי אריאל: אתה זוכר את הפסוק האחרון מההפטרה?

אורי אריאל: מה ה' רוצה ממך.

אם מדובר על דייר יחיד בדירה שהיא דירה גדולה, והוא זכאי להישאר מאיזו סיבה שהיא שמנינו אותה, משרד השיכון או החברה המשכנת תהיה זכאית להעביר אותו לדירה שמתאימה לו.

חיים אורון: ברדיוס של מאה מטרים.

לא יודע רדיוס, אבל כל עוד שלא מציעים לו, אי אפשר לפנות אותו.

יש עוד דבר שלא דיברתי עם האוצר, אבל אני חושב שצריך לעשות אותו.

אתם שמים בחוק שצריך כללים של משרד השיכון שאנחנו צריכים לאשר בחקיקה.

אני חושב שצריך אישור על הכללים האלה של ועדת הכלכלה.

אנחנו יכולים לאשר בחקיקה כללים?

יעקב אדרי: כאשר אומרים שמשרד השיכון יציע לו דירה אחרת, שזה יהיה במקום מגוריו כי מה שהם עושים לפעמים, הם מציעים לו דירה במקום אחר.

בסדר.

רונית תירוש: אני רוצה להסביר מה הבנתי ואם הבנתי נכון.

רונית תירוש: אין לי בעיות עם הבנת הנקרא והבנת הנקרא שלי לא עולה בקנה אחד עם הבנת הנשמע מפיך.

רונית תירוש: אני מבינה שאם אדם גר עם ההורה שלו במשך שש שנים בלבד ואז ההורה נפטר או עזב את הדירה, הוא לא זכאי.

רונית תירוש: יחול עליו החוק המקורי, דהיינו, חצי שנה והוא צריך לעוף מהדירה.

תשעה חודשים.

רונית תירוש: כתוב שישה.

תשעה חודשים.

רונית תירוש: שבע שנים פחות יום, זה לא חל עליו.

רונית תירוש: הדבר השני הוא ממתי הספירה.

רונית תירוש: כתוב בן זוג של זכאי, לרבות וכולי, שביום 1 באוגוסט 2009 התגורר עם הזכאי בדירה הציבורית תקופה של שבע שנים לפחות לרבות אם היה לדייר ממשיך במהלך אותה תקופה ובלבד שהתגורר עם הזכאי באופן רצוף עד למועד שבו נפטר הזכאי.

רונית תירוש: אתה אמרת שאפשר לספור לו שבע שנים גם אחרי שהוא נפטר והוא ישלים עוד שלוש שנים לארבע שהוא היה וכך הוא צובר שבע שנים, אבל לא, הם סופרים לו מה-1 בספטמבר 2009.

חיים אורון: סימן שהוא היה רק שלוש שנים.

חיים אורון: זה החוק.

רונית תירוש: היושב-ראש אמר שאם הוא ישלים עוד ארבע שנים.

אמרתי.

רונית תירוש: אז זה לא נכון.

רונית תירוש: שהיועצים המשפטיים ידייקו.

חיים אורון: אני מבקש הסתייגות.

רונית תירוש: אני מציעה שכולנו נפיל את זה.

חיים אורון: במקום 9-12, יהיה 3-7.

אנחנו עוברים לפרקים הבאים.

שלי יחימוביץ': יש לי הסתייגות בדיור הציבורי?

אני לא רוצה להצביע על זה עכשיו.

חיים אורון: אם אני אבקש לא להצביע, גם תקבל?

לא, אתה לא בקואליציה.

שלי יחימוביץ': אני אבקש בשבילך.

הנה, חברת הכנסת יחימוביץ יכולה לבקש.

שלי יחימוביץ': אתה לא מצביע על זה?

כרגע אני לא מצביע.

אני דוחה את ההצבעה להמשך היום.

שלי יחימוביץ': למה שלא תפיל את הדבר הזה?

אני לא יכול.

אולי נוכל להפיל את זה בהסכמה.

שלי יחימוביץ': אתה כן יכול.

שלי יחימוביץ': תן לעצמך את הגרייס הזה.

אחמד טיבי: כבר שניים אומרים לך אותו הדבר במשך חמש דקות.

שלי יחימוביץ': אתה כן יכול.

על ביטוח לאומי ומסים, לא נדון כרגע.

אני עובר ל-פרק ל"ג, הגדלת הקצבאות והתנייתן.

קריאה: זה לא מוכן.

העקרונות נקבעו כבר.

אנחנו עושים הפסקה עד השעה 13:00

אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס מילר: אני הצעתי ששבע השנים יקוצרו לארבע שנים והתקופה של תשעת החודשים לפינוי, תישאר תשעה חודשים.

יעקב אדרי: תשעה חודשים זה בסדר, אבל תקצרו לשלוש שנים.

אלכס מילר: ארבע שנים.

אמנון כהן: מקובל עלינו.

אמנון כהן: נכון?

יעקב אדרי: תשעה חודשים זה בסדר, אבל תקצרו לשלוש שנים.

אמנון כהן: ארבע שנים.

אמנון כהן: זאת פשרה.

יעקב אדרי: תצביעו.

היועץ המשפטי של הוועדה, תקריא את הנוסח החדש.

איתי עצמון: בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ"ח-1998, בפרק זה, חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי – (1) בסעיף (1) אחרי הגדרת חברה עירונית יבוא - הכללים – כללי משרד הבינוי והשיכון לעניין הזכאות לדיור ציבורי.

איתי עצמון: (2) במקום סעיף (3) יבוא: דייר ממשיך – "(3א) נפטר זכאי או עבר להתגורר במוסד סיעודי, לא יהיה הדייר הממשיך רשאי להמשיך ולהתגורר בדירה בה התגורר עם קרוביו והוא יפנה את הדירה הציבורית בתוך תשעה חודשים מהמועד שבו נמסרה לו הודעה מטעם משרד הבינוי והשיכון בדבר אי זכאותו כאמור.

איתי עצמון: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על דייר ממשיך שנתונה לו זכאות לדירה ציבורית לפי הכללים ויראו אותו כמי שבא בנעלי הזכאי לכל דבר ועניין.

איתי עצמון: אולם הייתה זכותו של דייר ממשיך כאמור לדירה ציבורית בשטח אחר מהדירה הציבורית שבה התגורר הזכאי, יהא עליו לעבור מהדירה הציבורית שבה התגורר לדירה ציבורית המתאימה לו לפי הכללים בתוך שלושה חודשים מהמועד שבו נמסרה לו הודעה על כך ממשרד הבינוי והשיכון.

למה צריך לכתוב שהוא עבר למוסד סיעודי?

הוא עבר.

איתי עצמון: זאת לשון החוק היום.

לגבי פסקה (ב), זאת הדירה שאדם יחיד שצריך לעבור, אבל זה חייב להיות רק בתנאי שמעמידים לו דירה אחרת במקום המגורים.

יעקב אדרי: באזור מגוריו.

מעמידים לו באזור מגוריו דירה אחרת.

איתי עצמון: יש היום נוהל מסודר.

הנוסח כאן הוא לא נוסח טוב.

בתנאי שמעמידים לו דירה.

ראובן קוגן: זאת דירה ציבורית.

צריך לנסח את זה באופן כזה, משום שלי זה לא היה נשמע.

איתי עצמון: המועד נשאר בתוך שלושה חודשים מהמועד שבו נמסרה לו הודעה?

לא.

למה צריך מועד?

ראובן קוגן: לא צריך מועד.

נותנים לו דירה אחרת.

ראובן קוגן: היושב-ראש צודק, לא צריך מועד.

תעמיד לו דירה.

אם הוא יחיד אבל הדירה היא דירה גדולה, דירת משפחה, יעמידו לו דירה קטנה יותר.

איתי עצמון: הוראות מעבר.

איתי עצמון: הוראות סעיף 3 לחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי כנוסחו בסעיף 139(2) לחוק זה לא יחולו על –

חיים אורון: הסתייגות שלנו.

חיים אורון: שלוש שנים.

איתי עצמון: מי מגיש את ההסתייגות?

חיים אורון: כל הקבוצה – קדימה, בל"ד, חד"ש, תע"ל-רע"ם, מרצ, האיחוד הלאומי.

איתי עצמון: (2) בן זוגו של זכאי, לרבות הידוע בציבור כבן זוגו יהיה דייר ממשיך כהגדרתו בחוק ערב התיקון שביום י"א באב התשס"ט (1 באוגוסט 2009) התגורר עם הזכאי בדירה הציבורית תקופה של ארבע שנים לפחות, לרבות אם היה לדייר הממשיך במהלך אותה תקופה, ובלבד התגורר עם הזכאי כאמור באופן רצוף עד למועד שבו נפטר הזכאי או עבר למוסד סיעודי.

יעקב אדרי: מה זה באופן רצוף?

יעקב אדרי: אם הוא יצא למילואים, זה נקרא לא באופן רצוף?

לגבי שינוי בכללים של משרד השיכון, צריך אישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: התיקון לא בא לגעת בכללים.

הסתייגויות.

חיים אורון: 12 במקום 9, 3 במקום 4.

זאת הסתייגות בשם כולם.

חיים אורון: כן.

רונית תירוש: רגע.

רונית תירוש: לא הצלחתי לעקוב.

רונית תירוש: הורדת את המשפט ובלבד שהתגורר עם הזכאי כאמור?

איתי עצמון: לא, קראתי אותו.

רונית תירוש: זה לא שהוא יכול להשלים את שבע השנים.

יעקב אדרי: הורדנו את זה לארבע שנים.

אם הוא גר ארבע שנים בדירה, לא מפנים אותו.

רונית תירוש: אני מציעה שלוש שנים.

חיים אורון: את זה גם אנחנו הצענו.

אנחנו מצביעים על ההסתייגויות שאומרת 3 שנים במקום 4 שנים, ובמקום תשעה חודשים, תהיה שנה.

ה צ ב ע ה בעד – 6

ההסתייגות לא התקבלה

חיים אורון: רביזיה.

מי בעד הרביזיה?

חיים אורון: לא, יחד עם הרביזיות האחרות.

את הרביזיה שלי לגבי מפעלי נשק, הורדתי.

אנחנו מצביעים על הרביזיה.

ה צ ב ע ה הרביזיה לא התקבלה

ה צ ב ע ה פרק כ"ו – אושר אנחנו עוברים עכשיו ל-פרק ל"ג, קצבאות הילדים.

זאב אלקין: למה דילגת?

אמנון כהן: מה שמוכן בניסוח.

אמנון כהן: יש דברים לא מוכנים.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, למה דילגנו?

בגלל שאין נוסחים.

עדיין יושבים עליהם.

הם טוענים שהם צריכים עוד לעבור על הנוסח ואני מבקש להזדרז.

אני מתנצל בפני חברי הוועדה.

אני עובר ל-פרק כ"ט, האפוטרופוס הכללי, סעיפים 178, 179, לגביו יש לנו את הנוסח המוכן.

אמנון כהן: על התיקונים כבר דיברנו.

התיקונים כבר הוקראו.

יש הסתייגויות?

איתי עצמון: יש הסתייגויות.

שלי יחימוביץ': הרב גפני, הגעתם להתניות?

רק החיסונים נשארו.

אחמד טיבי: ידוע למה רק החיסונים נשארו.

אחמד טיבי: מאוד ידוע.

אחמד טיבי: אתה מאכזב אותי.

אחמד טיבי: אתה יכול להוריד את הסעיף הזה.

אחמד טיבי: אתה כיושב-ראש ועדת הכספים.

את החינוך הורדתי.

אחמד טיבי: אז תוריד את הסעיף הדרקוני הזה של החיסונים.

אחמד טיבי: אם היית מרגיש שזה פוגע בקהל שלך, בחרדים, היית עולה על בריקדות ולא היית נותן לזה לעבור.

זה פוגע.

זה פוגע.

אחמד טיבי: זה סעיף הזוי.

אחמד טיבי: לך יש סמכות לא לתת לסעיף הזה לעבור.

אחמד טיבי: תנצל אותה.

אחמד טיבי: לכן יש סמכויות ליושב-ראש ועדה ותהיה לך תמיכה של חברי הוועדה.

פניה קירשנבאום: אבל את החיסונים הולכים לתת בחינם.

פניה קירשנבאום: זה לא שהחיסונים יעלו כסף.

אחמד טיבי: כולנו בעד לחסן את כל הילדים, אז שהמדינה תחסן את כל הילדים.

פניה קירשנבאום: אבל המדינה לא יכולה לחסן אם ההורים לא מביאים את הילדים.

אחמד טיבי: לא מענישים ילדים בגלל הדבר הזה.

אלכס מילר: איך הגעתם לחיסונים עכשיו?

אלכס מילר: אנחנו מדברים על האפוטרופוס הכללי.

אחמד טיבי: כי הם העלו את הנקודה הזאת.

זאב אלקין: כי רשת ב' נכנס.

אחמד טיבי: חברת הכנסת שלי יחימוביץ ואורי אורבך העלו את זה.

ציון פיניאן: כרופא אתה בעד החיסונים?

אחמד טיבי: מה דעתך?

אחמד טיבי: מה השאלה הזאת?

אחמד טיבי: זה ברור.

אחמד טיבי: נגיד שיש הורים שהם לא בסדר, אבל אתם מענישים את הילדים.

פניה קירשנבאום: לא, אנחנו לא מענישים את הילדים.

פניה קירשנבאום: למה מענישים את הילדים?

אלכס מילר: את ההורים ולא את הילדים.

אחמד טיבי: כך אתה מעניש את ההורים?

פניה קירשנבאום: בוודאי.

אחמד טיבי: אתה פוגע באפשרות לגדל את הילדים.

זאב אלקין: מי שפוגע בהם זה מי שלא עושה חיסונים.

פניה קירשנבאום: ברגע שנותנים חיסונים בחינם, חייבים לחסן את הילדים.

פניה קירשנבאום: כל שירות טיפת חלב ניתן כסל חינם ואין שום סיבה שלא יבואו לחסן את הילדים.

אחמד טיבי: אבל למה להעניש?

אחמד טיבי: למה להעניש את המשפחה ואת הילדים?

פניה קירשנבאום: על מה נעניש משפחה, על זה שהוא לא מחסן את הילד?

פניה קירשנבאום: ההפך.

פניה קירשנבאום: מישהו צריך לדאוג לילד הזה שהוא יהיה גם בריא, אם המשפחה לא דואגת.

אחמד טיבי: איזו מין חברה מענישה הורים באמצעות פגיעה בחינוך הילדים ובפרנסת הילדים אחרים?

פניה קירשנבאום: קצבאות הן לא פרנסה.

אחמד טיבי: צריך תשתיות, צריך להביא רכבים מיוחדים כדי להגיע לאנשים ולחסן אותם.

פניה קירשנבאום: לאן להגיע?

פניה קירשנבאום: בכל מקום ומקום יש שירות.

אחמד טיבי: לא בכל מקום.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: התפרקתם קצת, אבל אנחנו דנים בסעיף אחר.

אמנון כהן: אנחנו כרגע דנים בסעיף כ"ט, האפוטרופוס הכללי.

אמנון כהן: כמקובל נעלה קודם את ההסתייגויות של חברי הכנסת, נצביע עליהן ו אחר כך נעבור להצבעה על החוק.

איתי עצמון: יש הסתייגויות של סיעות האופוזיציה שמבקשות למחוק את הפרק ולחילופין יש כמה הסתייגויות של אותן סיעות, שורה שלמה של הסתייגויות.

איתי עצמון: סעיף 178(3)(א), במקום "15" יבוא "20 שנים".

איתי עצמון: במקום "14 שנים" יבוא "18 שנים".

איתי עצמון: במקום "במשך תקופה של שנה אחת לפחות" יבוא "במשך תקופה של שנתיים לפחות".

איתי עצמון: סעיף 178(4), במקום "תשעה חודשים לפחות" יבוא "שנה לפחות".

איתי עצמון: במקום "אחת לחצי שנה", יבוא "אחת לחודשיים".

איתי עצמון: בסעיף קטן (ג3)(1) המוצע, במקום "25 שנים" יבוא "30 שנים".

איתי עצמון: בסעיף 178(4), בסעיף קטן (ג3)(1) המוצע, במקום "23 שנים" יבוא "28 שנים".

איתי עצמון: במקום "שנה וחצי לפחות", יבוא "שנתיים לפחות".

איתי עצמון: בסעיפים 178(4) ו-(5), בכל מקום במקום "בצירוף ריבית" יבוא "בצירוף ריבית והצמדה".

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על ההסתייגויות.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה

איתי עצמון: להעלות את ההסתייגויות המהותיות למליאה?

אורי אריאל: כן.

אורי אריאל: הסתייגות נוספת, שזאת תהיה הוראת שעה לשנה.

אורי אריאל: כל החוק יהיה הוראת שעה לשנה.

אורי אריאל: החוק הזה הוא שערורייה.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת אורי אריאל.

אמנון כהן: מה עמדת הממשלה?

ודים גודון: הממשלה מתנגדת.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה יש עוד הסתייגויות?

איתי עצמון: לא.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על הצעת חוק האפוטרופוס הכללי, פרק כ"ט, עם כל התיקונים שדנו בהם תוך כדי הדיון המעמיק שהיה בוועדת הכספים, דיון שנקטע מספר פעמים כי היו דיונים במליאת הכנסת, היה אי-אמון ויושב-ראש הוועדה נאלץ לרוץ כמה וכמה פעמים לפה ולשם ולהצביע.

אמנון כהן: היה דיון מעמיק וכתוצאה מהדיון הוכנסו שינויים שהוקראו קודם לכן ואנחנו מצביעים על כל מכלול הצעת החוק עם התיקונים.

אסי קליין: יש הוראת שעה לשבע שנים ראשונות רק נכסים שהם 32 שנים מנוהלים.

אסי קליין: רק אחרי שבע שנים זה עובר ל-25 שנים.

אסי קליין: יש כבר הוראה מדורגת.

אסי קליין: יש תחילה מדורגת.

אסי קליין: הוראת מעבר.

זאב אלקין: הוראת מעבר היא לא הוראת שעה.

רונית תירוש: האפוטרופוס ביקש הוראת שעה.

זאב אלקין: אני מוכן הוראת שעה לחמש שנים.

אסי קליין: יש לו כאן תקופת התארגנות.

אסי קליין: הוא קיבל בחוק תקופה להתארגנות.

אמנון כהן: אדוני יושב-ראש הקואליציה, הגעת להבנות?

אמנון כהן: אם אתה רוצה, נעשה הפסקה של חצי שעה-שעה-שעתיים-שלוש.

אחמד טיבי: אדוני, אולי תודיע על הפסקה.

אחמד טיבי: יש כמה נושאים שמצריכים דיון צדדי.

אחמד טיבי: הדיון לא מתנהל בצורה נכונה.

אחמד טיבי: בוא נודיע על הפסקה של חצי שעה.

אורי אריאל: שנה זה מספיק להם.

אורי אריאל: תאמין לי שזאת שנה יותר מדיי.

אסי קליין: החידוש הוא מקרקעין.

אסי קליין: המיטלטלין כבר נמצא היום.

אמנון כהן: מה הנוסח שמציעה הממשלה?

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את הנוסח שמציעה הממשלה כדי שהיועץ המשפטי ישמע וינסח נכון.

אמנון כהן: אנחנו מדברים על התחולה, מתי זה ייכנס לתוקף.

אמנון כהן: זאת הוראת שעה ולא חוק.

אסי קליין: התיקון ביחס למקרקעין מוסדר בסעיף ג(4).

אמנון כהן: אנחנו נשמע את הניסוח הסופי מפי היועץ המשפטי של הוועדה ולאחר מכן נקיים הצבעה.

אמנון כהן: יושב-ראש הוועדה הקבוע מבקש לעשות הפסקה עד הודעה חדשה.

אנחנו מחדשים את הישיבה.

חבר הכנסת כהן, אני מבין שהצביעו על ההסתייגויות לגבי האפוטרופוס הכללי.

אמנון כהן: הצבענו על ההסתייגויות.

זאב אלקין: הממשלה תודיע על נוסח חדש.

יש נוסח של הממשלה.

חיים אורון: למה זאת הוראת שעה?

זאב אלקין: אורי אריאל ביקש.

חיים אורון: זה לחמש שנים.

זאב אלקין: לא, זה לא חמש שנים.

זאב אלקין: הם יסבירו מה זה.

החוק הזה הוא חוק שפוגע בזכויות קניין של אנשים.

זאת האמת.

יש את האפשרות שהאפוטרופוס הכללי יחפש אם אין מישהו שנדרש לבעלות על הנכס הזה.

בא האוצר ואומר שהאפוטרופוס לא עשה את עבודתו מכיוון שיש לו שיקול דעת, וכי הוא צריך לקבוע את זה בחוק.

אומר האפוטרופוס הכללי שאין לו כוח אדם לבצע את זה.

אומר האוצר – זה מה שהיה כאן בדיון – שהוא יעמיד לרשותו את כוח האדם כדי לברר ולוודא באמת שלא לוקחים כאן ממישהו את זכות הקניין שמגיעה לו.

אז עלתה הצעה לעשות מזה הוראת שעה ולראות.

חיים אורון: אני הייתי בסרט הזה עוד כשהוא היה בשחור-לבן.

חיים אורון: זה כבר היה כאן כמה פעמים הסיפור הזה.

הם שינו את הנוסחאות.

רותם פלג: גם אז זה נפל.

רותם פלג: זה לא עלה בכלל להצבעה.

היועץ המשפטי, מה ההצעה?

איתי עצמון: ההצעה שגיבשנו בשותפות עם נציגי הממשלה שכל הסעיפים שנוגעים לנכס מקרקעין, להעברת נכס מקרקעין, אנחנו נבחן בדיוק איזה סעיפים ספציפיים יהיו.

איתי עצמון: אנחנו רוצים לעבור על החוק ולראות.

זאב אלקין: זה כולל גם בניינים.

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: כל הסעיפים בהצעת החוק שנוגעים לנכסי מקרקעין, יעמדו בתוקפם עד 15 ביולי 2017, כלומר, למשך שמונה שנים ואולם שר המשפטים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יהיה רשאי בצו להאריך את תוקפם של הסעיפים האמורים בשלוש שנים נוספות.

זאב אלקין: לא ניתן לעשות את זה כהוראת שעה, לא לשנה ואפילו לא לחמש שנים, כי החוק מלכתחילה בנוי בצורה מדורגת כך שהוא מגיע למלא רק בעוד שבע שנים.

זאב אלקין: לכן מבחינה משפטית פרק הזמן המינימלי שאפשר לעשות הוראת שעה, הוא שמונה שנים.

זאב אלקין: לכן זה מתקבל כאן כהוראת שעה שהיא בתוקף שמונה שנים.

זאב אלקין: אחרי שמונה שנים, אם רוצים להמשיך, חייבים לבוא בצו לוועדת הכלכלה ולקבל את אישורה להמשך.

אורי אריאל: בקיצור, לא עשיתם שום דבר.

זאב אלקין: אין דרך אחרת.

זאב אלקין: אפשר לא לאשר את זה.

אורי אריאל: ואם האוצר ייתן להם את כוח האדם לעשות את העבודה?

זאב אלקין: משפטית אי אפשר לאשר את זה לשנה.

זאב אלקין: תסתכל על הנוסח.

זאב אלקין: יש שם תעריפים שמתייחסים ל-2016.

רותם פלג: הפעולות הראשוניות הן שנה וחצי.

אורי אריאל: אם האוצר לא עומד בדברים שהוא כותב, אין טעם בכל החוק.

אורי אריאל: אם האוצר בעוד שנה לא נותן עוד כוח אדם, אין טעם לכל החוק.

זאב אלקין: אם אין טעם, למה אתה דואג?

אורי אריאל: אתה לא מבין מה אני אומר.

זאב אלקין: אני מבין.

זאב אלקין: אתה רוצה שיהיה לך כלי על האוצר.

אורי אריאל: כן.

זאב אלקין: אני מבין את זה אבל אין דרך משפטית לעשות את זה בצורה אותה אתה מציע.

זאב אלקין: אנחנו הגענו להבנה וזאת ההבנה שאנחנו מציעים כאן.

זאב אלקין: אתם מוכנים להכניס שבעוד שנה האוצר ידווח לוועדת הכלכלה על ביצוע החוק?

זאב אלקין: כאשר זה כולל גם כוח אדם שניתן לאפוטרופוס.

רותם פלג: אין לי בעיה שיהיה דיווח.

זאב אלקין: בסדר, שיהיה דיווח.

זאב אלקין: עלתה כאן סוגיה של כוח אדם ומכאן נבע הסיפור של שנה.

זאב אלקין: שהממשלה תדווח.

רותם פלג: הוועדה יכולה ליזום דיון מתי שהיא רוצה.

זאב אלקין: אבל יש בחוק דבר כזה של מנגנון דיווח.

רותם פלג: הלכנו כאן עד הקצה.

רותם פלג: אם זה כך, בוא נוריד את הוראת השעה.

זאב אלקין: לא.

אורי אריאל: על מה אתם מתווכחים?

אורי אריאל: גם דיווח אתם לא נותנים?

רותם פלג: דיווח אתם יכולים לבקש מתי שאתם רוצים.

אמנון כהן: כל חבר כנסת יכול לבקש דיווח על כל מה שהוא רוצה.

חבר הכנסת אלקין, אתה הובלת כאן את ההליך הזה.

מה דעתך לגבי הנושא של הדיווח?

מה הבעיה?

קריאה: לאחר כשנה, דיווח.

זאב אלקין: אחת לשנה דיווח לוועדת הכלכלה.

איתי עצמון: שר המשפטים ידווח אחת לשנה לוועדת הכלכלה על ביצועו של חוק זה.

אנחנו מצביעים על פרק כ"ט, האפוטרופוס הכללי, עם התוספת שהוספנו, סעיפים 178 ו-179.

ה צ ב ע ה פרק כ"ט – אושר כהצעת הוועדה פרק כ"ז, ביטוח לאומי, סעיפים 146(4), (6), 10(ב), 12(א), 22, 27 ו-48, (ג), (ד), (ו) ו-(ט"ו), 149(א), 150(א), 151 ו-152.

הנוסח מוכן?

שמרית גיטלין-שקד: כן.

תכף היועצת המשפטית תאמר את הנוסח.

מה שהובא לוועדה על ידי הממשלה היה מימון הגירעון בענף ביטוח אבטלה בחשבון ענף ביטוח ילדים, הארכת הוראת שעה.

יש הוראת שעה בעניין הזה שהיא קיימת עד לסוף שנת 2014 ואני מציע שזה יהיה עד סוף שנת 2011.

חיים אורון: איזה סעיף זה?

146(4), 148(ג).

יעקב אדרי: מה ההבדל הגדול?

ההבדל הוא כמה שנים.

יעקב אדרי: ב-2011 יביאו עוד פעם.

בסדר, אבל אני לא חושב שזה ראוי להמשיך את הוראת השעה הזאת, לביטוח אבטלה לקחת מביטוח ילדים, עד 2014.

יעקב אדרי: צריך להוריד את זה בכלל.

במקום עד סוף 2014, עד סוף 2011.

חיים אורון: רק לשנתיים.

כן, רק לשנתיים.

שלי יחימוביץ': הגעת להסדר?

כן.

אמנון כהן: כן.

אמנון כהן: סיכמנו אתם.

יש לי כבר יותר מדיי שעות אוצר.

אחרי כן, בסעיף 146(6), 146(22), 148(ד), ההצעה של הממשלה שקצבת הילדים משתלמת בעד ילד הנמצא בישראל, כאשר לאחר חודשיים הוא לא יקבל קצבה.

ההצעה של חבר הכנסת ציון פיניאן היא לשנות את זה לתקופה של שלושה חודשים.

חיים אורון: לא איכפת לי שזה יהיה רשום על שם חבר הכנסת ציון פיניאן, אבל זאת הצעה שלי.

הצעה שלך.

אמנון כהן: ביחד.

אמנון כהן: תכתוב ביחד.

אחמד טיבי: אני הצעתי ארבעה חודשים.

שמרית גיטלין-שקד: זאת לא רק שלילת קצבת ילדים לילד ששוהה בחוץ לארץ אלא בנוסף לזה זה גם שלילת קצבאות מכל זכאי לגמלה שנמצא בחוץ לארץ.

שמרית גיטלין-שקד: אלה שני סעיפים.

שמרית גיטלין-שקד: מדובר למשל בקצבת זקנה, נפגעי עבודה וכולי.

שלי יחימוביץ': ידעת שזה אמור לגבי כל הקצבאות?

לא.

לא ידעתי.

זאב אלקין: התקופה היא ברצף או מצטבר?

רק ברצף.

אין מצטבר.

חיים אורון: הסתייגות.

חיים אורון: פעם אחת יימחק, פעם לחילופין – 4 חודשים.

146(6), 146(22), 148(ד).

יש עוד שינויי נוסח?

שלי יחימוביץ': יש את ההסתייגות שלי?

אמנון כהן: יש גם הסתייגות שלי.

שמרית גיטלין-שקד: חבר הכנסת אורון, זאת הסתייגות חדשה שאתה מגיש?

חיים אורון: לגבי ארבעת החודשים, היא חדשה.

חיים אורון: יש הסתייגות של מרצ האומרת שסעיף 146(6) – יימחק.

מה שינויי הנוסח?

שמרית גיטלין-שקד: 146(4), בנוסח שלפניכם מופיע 31 בדצמבר 2010 והיושב-ראש אמר שהסיכום הוא עד סוף 2011 ולכן ייאמר 31 בדצמבר 2011.

שמרית גיטלין-שקד: יש עוד שינויים, אבל הם מסומנים כאן בנוסח.

מה למשל?

תאמרי מה שינויי הנוסח.

שמרית גיטלין-שקד: אלה לא שינויי נוסח.

שמרית גיטלין-שקד: בטור ב', בסעיף 151(א), (ב) ו-(ג) – שיעורים של שינויי השיפוי.

שמרית גיטלין-שקד: נוסח שהעביר היום משרד האוצר.

רביב סובל: זה מה שאמרתם שנתאם עם המוסד לביטוח לאומי.

מה סיכמתם?

רביב סובל: התאמנו את השיעורים לשינויים שנקבעו ב-0,4, שזה ירד מ-0,4 על כלל השכר ו-0,4 על 60 אחוזים מהשכר.

זאת אומרת, לטובת הביטוח הלאומי.

הביטוח הלאומי הסכים?

רועי קרת: לא הייתי אומר לטובת אלא הייתי אומר פחות לרעת.

אבל אתם הסכמתם.

רועי קרת: כן.

רועי קרת: סוכמו מספרים חדשים.

אם תסכימו, נצביע על כל ההסתייגויות ביחד בהצבעה אחת.

חיים אורון: יש לי הסתייגות נוספת.

חיים אורון: היות שהבאתם טקסטים חדשים, אני רוצה על כל שורה הסתייגות.

בסדר, אבל נצביע על הכל יחד.

חיים אורון: אבל אני רוצה לנסח אותם.

חיים אורון: שחבר הכנסת אלקין יבין שאם רוצים ככה, אז אפשר גם לעשות ככה.

חיים אורון: נשאיר אותו כאן עד הבוקר.

אמנון כהן: יש לי עוד הסתייגות.

אמנון כהן: מתי נעלה אותה?

חיים אורון: אני רוצה להגיש הסתייגות על כל שורה, אני רוצה זמן ללכת לכתוב אותה ואני רוצה להצביע עליה בפעם אחרת.

חיים אורון: זכותי, כחבר כנסת.

חיים אורון: אני ראיתי את הנוסח רק עכשיו ואני רוצה להגיש הסתייגות.

אמנון כהן: מה עם ההסתייגות שלי?

אני אצביע עליה בנפרד.

את ההסתייגות שלך נביא בנפרד בגלל שזה בהסכמה.

כל ההסתייגויות, אם הן יעברו, כל ההסתייגויות יהיו בחוק.

אם הן לא יעברו, כל ההסתייגויות יעלו למליאה.

מי בעד כל ההסתייגויות על הפרק הזה?

ה צ ב ע ה ההסתייגויות לא התקבלו כל ההסתייגויות עולות למליאה.

יש הסתייגות של חבר הכנסת אמנון כהן.

שלי יחימוביץ': שמרית, אני יכולה לקבל תשובה לשאלה האם רשומה הסתייגות שלי?

שמרית גיטלין-שקד: יש לך הסתייגות לסעיף 146(22), לסעיף 142 ול-146(6).

יש לך שתי הסתייגויות.

חבר הכנסת כהן, מה ההסתייגות שלך?

חיים אורון: שמרית, ארבעה חודשים נכנס?

חיים אורון: במקום שלושה, ארבעה חודשים.

שמרית גיטלין-שקד: כן.

חבר הכנסת אלכס מילר הגיש הסתייגות וביקש למחוק אותה.

אלכס מילר: להוריד אותה.

שמרית גיטלין-שקד: את כל ההסתייגויות?

אלכס מילר: כן.

אמנון כהן: את כל ההסתייגויות של אלכס מילר וחבריו.

אלכס מילר: הסתייגות אחת כרגע משכתי.

אמנון כהן: בסל השירותים שמקבלים גמלאי סיעוד – בסעיף 146(22) – אני רוצה להוסיף שבהגדרה שירותי סיעוד, בסופה יבוא "לרבות מתן ארוחות חמות".

אמנון כהן: בתוך הסל הזה יש טיפול אישי בבית או טיפול אישי במרכז יום או מוצרי ספיגה או מכשיר מצוקה.

אמנון כהן: בנוסף אני מבקש להוסיף ארוחה חמה במידת הצורך.

רועי קרת: לתוספת כזאת אין שום פשר, אנחנו נצטרך אחר כך להבין מה המשמעות שלה.

רועי קרת: אין לה משמעות בחוק.

רועי קרת: כל מה שאדוני חבר הכנסת הזכיר עכשיו לגבי סל השירותים – המגבונים, הפעמון וכולי – שום דבר מזה לא כתוב בחוק.

רועי קרת: בחוק כתוב רק שירותים המיועדים לסייע בפעולות היום יום ופעולות היום יום מוגדרות כלבישה, אכילה, שליטה בהפרשות, רחצה וניידות בבית.

רועי קרת: זה נכנס לאכילה.

רועי קרת: להוסיף לתוך זה ארוחות חמות כאשר כבר כתוב אכילה, אני לא יודע מה תהיה המשמעות של זה.

אמנון כהן: אתה עשית עכשיו נזק.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

ה צ ב ע ה ההסתייגות התקבלה והיא נכנסת לחוק

אמנון כהן: אני תיאמתי עם מנהלת הביטוח הלאומי והגעתי אתה להבנות.

אמנון כהן: בא אחד, אני לא יודע מאיפה הוא בא, ואומר את הדברים שאמר.

אמנון כהן: ביקשו ארוחות חמות ואתה מכניס לי דברים אחרים.

אמנון כהן: סיימנו את הדיון על הביטוח הלאומי ואתה יכול ללכת.

אמנון כהן: מה זה הדבר הזה?

אמנון כהן: אני סיכמתי את הדברים עם המנהלת שלך.

אחרי שההסתייגות התקבלה והתרגזת – מה שקורה לי כל היום - אני מבקש להצביע על הסעיפים השונים.

אנחנו מצביעים על סעיף 146(4) ועל סעיף 148 בפרק כ"ז של הביטוח הלאומי.

ה צ ב ע ה סעיפים 146(4) וסעיף 148 – אושרו אנחנו מצביעים על סעיף 146(6), 148(ד), תחילה.

ה צ ב ע ה סעיפים 146(6) ו-148 – אושרו אנחנו מצביעים על סעיף 146(22).

ה צ ב ע ה סעיף 146(22) – אושר אנחנו מצביעים על סעיף 148(ד), תחילה.

ה צ ב ע ה סעיף 148(ד) – אושר אנחנו מצביעים על סעיף 146(1)(ב), על סעיף 146(12)(א), על סעיף 148(ו), תחילה.

ה צ ב ע ה סעיפים 146(1)(ב), 146(12)(א), 148(ו) – אושרו אנחנו מצביעים על סעיפים 146(27), 148(טו), 149(א), 150(א), 151, 152.

ה צ ב ע ה סעיפים 146(27), 148(טו), 149(א), 150(א), 151, 152 – אושרו אנחנו עוברים ל-פרק ל"ג, קצבאות הילדים, סעיפים 238, 146.

יש שינויים מהנוסח בשונה ממה שהובא על ידי הממשלה.

הנושא הראשון הוא ילדים שנולדו לפני שנת 2003, הגדלת קצבאות הילדים תהיה שווה למי שנולד אחרי 2003.

חיים אורון: למה לא אמרת לנו בהתחלה מה היו הדילים?

חיים אורון: היינו יודעים מה קורה כאן.

יש הסכם קואליציוני.

הפרק הזה הוא הסכם קואליציוני.

אמנון כהן: הוא לא שותף להסכם קואליציוני.

חיים אורון: אני עוד לא מבין למה האוצר בא עם הצעה אחרת, אם יש הסכם קואליציוני.

התחולה של הגדלת הקצבאות תהיה מיולי 2009.

יש תיקון טעות – תחולת פעימה שלישית לגבי הילד השני היא באפריל 2011.

זאת הייתה טעות, כך אמר כאן רביב סובל בדיון הקודם.

ההתניה של לימוד במוסד חינוך יורדת והפרק עצמו יפוצל.

החלק של הדיווחים והמידע, יפוצל.

חיים אורון: תפצל גם את החיסון.

חיים אורון: תפצלו את החיסון ואת ההתניה כולה.

חיים אורון: חשבתי שהורדתם את זה.

רביב סובל: מעבירים את זה לוועדת החינוך.

חיים אורון: כי ועדת החינוך יותר נוחה.

לא, ההתניה יורדת.

חיים אורון: ירדה או מפוצלת?

ירדה.

חיים אורון: מה מפוצל?

ההתניה של קצבאות הילדים במוסד חינוך ירדה.

הנושא של הדיווחים מתפצל.

שמרית גיטלין-שקד: סעיפים 243 ו-244.

אלה השינויים.

יש עוד שינויים?

שמרית גיטלין-שקד: לא.

הסתייגויות.

יעקב אדרי: קדימה ירדה מההסתייגויות.

שמרית גיטלין-שקד: ההסתייגויות הן של מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל, האיחוד הלאומי.

אחמד טיבי: אנחנו לא יורדים מההסתייגויות.

חיים אורון: חבר הכנסת אדרי, אתם לא יודעים ממה אתם יורדים.

חיים אורון: ההסתייגות הראשונה היא שקצבת הילדים תהיה גם לילד ראשון.

חיים אורון: אתם נגד?

יעקב אדרי: לא.

חיים אורון: אז אתם לא יורדים.

יעקב אדרי: זה סעיף כללי.

חיים אורון: בסעיף הזה יש שמונה-תשע הסתייגויות.

שמרית גיטלין-שקד: קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל, האיחוד הלאומי מציעות: בפסקה (א)(2) במקום "259 שקלים" יבוא "159 שקלים".

שמרית גיטלין-שקד: זה אומר שההעלאה של ילד שני, שלישי ורביעי מתבטלת.

חיים אורון: תורידי את ההסתייגות.

יעקב אדרי: תורידי.

שמרית גיטלין-שקד: אחרי פסקה (א)(2) יבוא: "(3) לעניין קצבת ילדים המשתלמת לפי הוראות סימן ב' בפרק ד' בעד הילד הראשון שבמניין ילדיו של ההורה – 259 שקלים חדשים החל מיום 1 באפריל 2012".

חיים אורון: ההסתייגות הזאת נשארת.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

חיים אורון: זאת הסתייגות טובה.

חיים אורון: מדובר בילד ראשון.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

שמרית גיטלין-שקד: הסתייגות של קדימה, בל"ד וקבוצת חד"ש שמציעות:

חיים אורון: תמחקי את זה.

קריאה: את ההסתייגות של בל"ד תשאירי.

חיים אורון: תמחקי את זה.

שמרית גיטלין-שקד: השאלה אם יש כאן מישהו בשם בל"ד.

חיים אורון: אנחנו מוסמכים.

חיים אורון: אני מוסמך.

שמרית גיטלין-שקד: אז לא להעלות את ההסתייגות למליאה.

שמרית גיטלין-שקד: נכון?

לא.

שמרית גיטלין-שקד: לסעיף 238, הסתייגות של חברת הכנסת שלי יחימוביץ – פסקה (ד) תימחק.

שמרית גיטלין-שקד: חבר הכנסת אלכס מילר מציע שבסעיף קטן (ט"ו) המוצע, במקום שלושה חודשים, 11 חודשים.

אלכס מילר: אני מוריד את ההסתייגות.

שמרית גיטלין-שקד: הסתייגות של מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל והאיחוד הלאומי שמציעות:

שמרית גיטלין-שקד: כלומר, כל הקצבה תבוטל.

חיים אורון: תמחקי.

שמרית גיטלין-שקד: חבר הכנסת אורון, אתה מייצג את כל הקבוצה?

כן.

הוא אמר.

קדימה אמרו שהם מוחקים.

חיים אורון: אם יש עוד הסתייגויות מהסוג הזה, תאמיני לי, אני לא מכיר אותן בכלל – תמחקי אותן.

חיים אורון: יש לך מנדט למחוק אותן.

שמרית גיטלין-שקד: חבר הכנסת אורי אורבך מציע לגבי פסקה (ד), פסקאות (2) ו-(3), (ו),, (ז), (ח) – אם אני זוכרת, זאת התניה של החינוך והיא ירדה.

יעקב אדרי: אני מושך את זה.

היא ירדה.

שמרית גיטלין-שקד: קבוצת קדימה, בל"ד, חד"ש מציעות:

אמנון כהן: זה יורד.

שמרית גיטלין-שקד: הסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי .

יעקב אדרי: הוא מוריד את ההסתייגות.

שמרית גיטלין-שקד: אנחנו לא יכולים להעלות למליאה את הנוסח הזה.

אחמד טיבי: למה?

שמרית גיטלין-שקד: כי אם זאת מהות, זה לא קשור למהות.

אחמד טיבי: זה קשור למשפחות שלמות.

אחמד טיבי: לא חיסון.

שמרית גיטלין-שקד: זאת הסתייגות דיבור.

שמרית גיטלין-שקד: בכל מקרה לא צריך להצביע עליה.

אחמד טיבי: אבל בנוסח שאני הצגתי.

אחמד טיבי: אני רוצה את אותו נוסח.

שמרית גיטלין-שקד: לסעיף 238(3), הסתייגות של קדימה, בל"ד וחד"ש: ברישא, במקום "יחולו לגביו" יבוא "ויחולו לגביה", פסקה (א) תימחק.

חיים אורון: למחוק.

שמרית גיטלין-שקד: לסעיף 238(4), הסתייגות של חברי הכנסת שלי יחימוביץ ואורי אורבך, קבוצת מרצ – הסעיף יימחק.

חיים אורון: להוריד.

שמרית גיטלין-שקד: הסתייגות של חברת הכנסת יחימוביץ.

שמרית גיטלין-שקד: שוב, הסעיף יימחק.

שמרית גיטלין-שקד: אנחנו לא מקריאים.

שמרית גיטלין-שקד: עד כאן ההסתייגויות לסעיף 238.

חיים אורון: תאמרי את ההסתייגויות גם לגבי סעיף 239.

עברת הסתייגויות שהיה שצריך להצביע עליהן?

תאמרי לי על מה אני מצביע.

חיים אורון: על כל ההסתייגויות לסעיף 238.

אנחנו מצביעים על כל ההסתייגויות לסעיף 238.

ה צ ב ע ה בעד – 5 נגד – 7 ההסתייגויות לסעיף 238 – לא התקבלו אנחנו מצביעים על אישור סעיף 238.

ה צ ב ע ה

שמרית גיטלין-שקד: זה גם הגדלת קצבאות וגם התניה בחיסונים.

לא.

אני חוזר בי מההצבעה.

חיים אורון: מה זה התניה בחיסונים?

שמרית גיטלין-שקד: הנוסח מונח בפניכם.

חברי הכנסת לא כל כך שמו לב.

גם אני לא.

אחמד טיבי: חוץ מאחד.

סעיף 238 על הגדלת הקצבאות, בלי ההתניות, עד איפה זה?

שמרית גיטלין-שקד: עמוד 1 ו-2.

עמודים 1 ו-2, זה רק הגדלת הקצבאות.

שמרית גיטלין-שקד: סעיפים 238(1) ו-238(2), פסקאות (א), (ב) ו-(ג).

זה הגדלת הקצבאות.

שמרית גיטלין-שקד: יש עוד סעיף של הגדלת הקצבאות.

מי בעד הסעיפים הללו?

מדובר בהגדלת הקצבאות.

ה צ ב ע ה סעיפים 238(1), 238(2), פסקאות (א), (ב) ו-(ג) – אושרו

אמנון כהן: תכתוב פה אחד.

פה אחד.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 238 פסקה (2), סעיף קטן (ד).

שמרית גיטלין-שקד: מ-238 אתה יכול להצביע על כל הסעיף

בסעיף הזה אין התניה על מוסד חינוך.

שמרית גיטלין-שקד: אין התניה על מוסד חינוך.

יש התניה על החיסונים.

שמרית גיטלין-שקד: כן.

שמרית גיטלין-שקד: יש התניה על החיסונים.

לגבי הנושא של המידע על החינוך, איפה זה?

שמרית גיטלין-שקד: זה אחר כך.

בסדר.

אנחנו מצביעים על הסעיפים של ההתניה עם החיסונים ואי התניה על החינוך.

ה צ ב ע ה אושר

יעקב אדרי: אני נמנע.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 239, סעיף תחילה, עמוד 10.

אחמד טיבי: הרב גפני, אתה מאכזב אותי.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 239 זה סעיף תחילה, סעיף 240 הוא הוראות מעבר.

יש הסתייגויות?

שמרית גיטלין-שקד: כן.

שמרית גיטלין-שקד: מרצ, קדימה וכולי מציעים שהסעיף יחול אבל בחינוך יימחק.

שמרית גיטלין-שקד: חבר הכנסת אורון, תראה אם אתה עומד מאחורי ההסתייגות הזאת.

אחמד טיבי: אני ביקשתי בקשה אחת מחבר הכנסת גפני.

אחמד טיבי: בקשה אחת.

אחמד טיבי: גם מיושב-ראש הקואליציה והבקשה הזאת נדחתה.

אחמד טיבי: זאת הייתה כל הבקשה שביקשתי.

אחמד טיבי: מה אתם עומדים על קוצו של יוד, על שוויון בנושא החיסונים?

אחמד טיבי: אתה קיבלת את כל מה שאתה רוצה בנושא ההתניות.

אחמד טיבי: פתאום נעצרת ליד החיסונים.

אחמד טיבי: למה?

אחמד טיבי: כי אלה ערבים.

רביב סובל: זה פשוט לא נכון.

אחמד טיבי: אתה יודע כמה משקרת הממשלה הזאת לכנסת?

אחמד טיבי: איפה הנתונים?

אחמד טיבי: אין נתונים.

אחמד טיבי: לא הציגו לנו נתונים.

אחמד טיבי: אתה, שיש לך ציפור נפש, היית פונה אלי.

אחמד טיבי: מה עשיתי אני בחוק טל?

אחמד טיבי: נענינו לך.

אחמד טיבי: אתה לא נענית לבקשה שלי.

חבר הכנסת טיבי, יש שני ויכוחים לגבי הנושא הזה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, אפשר רביזיה על החיסונים?

כן.

יש רביזיה של חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

שלי יחימוביץ': ואל תצביע עליה עכשיו.

בסדר.

אחמד טיבי: רביזיה שלי ושלה.

בסדר.

יש שתי סוגיות שעליהן מדובר בנושא של ההתניות.

האחת, האם בכלל מותר לעשות התניות על קצבאות הילדים.

זאת סוגיה שעלתה ודיברנו עליה.

יש סוגיה שנייה והיא האם יש כוונה בסעיף של החיסונים למגזר מסוים באוכלוסייה.

התקשרתי אל מנכ"ל משרד הבריאות ודיברתי אתו – רציתי שהוא יבוא לכאן אבל הוא בצפת – והוא מנכ"ל משרד ממשלתי וקשה לי להאמין שהוא משקר במצח נחושה.

הוא אמר שיש קבוצות אוכלוסייה שלא מחסנות את ילדיהן.

אני מתעלם מהדיון העקרוני.

יש קבוצות באוכלוסייה.

הוא אמר לי שיש יאפים בתל-אביב, יש חסידי ברסלב.

שלי יחימוביץ': ההסבר הזה לא רלוונטי.

אבל זה לא קשור לנושא.

אחמד טיבי: אז בוא נקשור אותו.

עם כל הכבוד, חבר הכנסת טיבי מאשים אותי שאני הולך כאן נגד הערבים.

זה דבר שהוא בוודאי לא נכון.

שלי יחימוביץ': אני לא באתי מהכיוון הזה.

אמרתי שיש שתי סוגיות.

שלי יחימוביץ': אני שואלת למה ההתניה.

שלי יחימוביץ': למה לא לשלול קצבאות מהורה מכה למשל.

את צודקת.

יש רביזיה של חברי הכנסת שלי יחימוביץ ואחמד טיבי בנושא של ההתניה.

חיים אורון: הרביזיה היא גם שלי.

בסדר.

הרביזיה תלויה ועומדת ואני לא מצביע עליה עכשיו.

שמרית גיטלין-שקד: אפשר להצביע על סעיף 239.

אבל יש שם את המידע.

שמרית גיטלין-שקד: לא.

אנחנו מצביעים על סעיף 239.

ה צ ב ע ה סעיף 239 – אושר כהצעת הוועדה

שמרית גיטלין-שקד: יש כאן הוראת תחילה, אבל אנחנו נתקן את זה כי זה תיקון טכני.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 240.

שמרית גיטלין-שקד: חבר הכנסת אורון, יש לך הסתייגות לסעיף 240.

שמרית גיטלין-שקד: כתוב במקום "מניין ילדיו הוא שלושה, 100 שקלים חדשים" יבוא "שמניין ילדיו הוא שלושה, תבוטל הקצבה".

חיים אורון: תמחקי.

חיים אורון: כל הסתייגות שהיא לא הגיונית, תמחקו.

שמרית גיטלין-שקד: אני לא יודעת מה הגיוני בעיניך.

חיים אורון: תאמיני לי שאת עושה הבחנה מצוינת.

שמרית גיטלין-שקד: אפשר להצביע על סעיף 240.

אנחנו מצביעים על סעיף 240.

ה צ ב ע ה סעיף 240 – אושר כהצעת הוועדה

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 241.

שמרית גיטלין-שקד: אין הסתייגויות.

שמרית גיטלין-שקד: גם לסעיף 242 אין הסתייגויות.

אמנון כהן: אפשר להצביע על שני הסעיפים, כהצעת הוועדה.

אנחנו מצביעים על סעיף 241 ו-242 כהצעת הוועדה.

ה צ ב ע ה סעיפים 241 ו-242 – אושרו כהצעת הוועדה

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 243, זה סעיף שמסומן כמחוק ואותו אתה מבקש לפצל.

זה מאגר מידע.

שמרית גיטלין-שקד: גם סעיף 244.

אנחנו מצביעים על הפיצול של סעיף 243 ו-244.

שמרית גיטלין-שקד: אנחנו לא מצביעים על הפיצול אלא אנחנו מצביעים על הבקשה להעביר לכנסת את הבקשה לפיצול.

שמרית גיטלין-שקד: הכנסת מאשרת את הפיצול.

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה הוחלט על פיצול סעיפים 243 ו-244

חיים אורון: אני מבקש להצביע על פיצול של סעיף החיסונים.

אמנון כהן: כהסתייגות.

חיים אורון: פיצול.

כבר עברנו את זה.

האמת היא שזאת טענה נכונה, אבל מה אני יכול לעשות?

כמה אני יכול לריב אתם?

אמנון כהן: אנחנו מקדמים בברכה את השר מיכאל איתן.

שמרית גיטלין-שקד: סעיף 245 ו-246, מאגר מידע.

אנחנו מצביעים על סעיפים 243 ו-246, מאגר מידע לנושא של החיסונים.

אגב, אני רוצה שתדעו שבדיונים בוועדה התברר שבמהלך 2009-2010 לא יגיע מאגר מידע על חיסונים בניגוד למה שהאוצר אומר וחושב.

זה לא יהיה ותשמעו מה שאני אומר לכם.

ה צ ב ע ה סעיפים 245 ו-246 – אושרו כהצעת הוועדה

פרק ל"ד, חוק קליטת חיילים משוחררים, סעיפים 257, 258.

אייל לב-ארי: אני מבקש להביא לידיעת אדוני שהסיכום שהיה לך עם האוצר היה שהסעיפים האלה יובאו להצבעת הוועדה בכפוף למכתב שיוג.

נכון.

אייל לב-ארי: המכתב עד היום לא הגיע.

אמנון כהן: הגיע.

יעקב אדרי: תראה לנו אותו.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, ישבנו בחדר שלך ורותם פלג התחייב להעביר לנו את המכתב, את ההתחייבות.

רותם פלג: אני אומר את ההתחייבות לפרוטוקול.

רותם פלג: אנחנו אמרנו שבשנת 2009, במידה שיחסר סכום בקרן של עד 35 מיליון שקלים, שאלה בעצם העודפים שאנחנו מושכים, אנחנו נשלים את הכסף ובלבד שהתוכנית תהיה תוכנית שאמורה להיכנס לתקציב שבקרן.

רותם פלג: בשנים הבאות כל עודף מחויב, במידה שיועבר משנה לשנה.

אייל לב-ארי: מה זה עודף מחויב?

רותם פלג: עודף מחויב, נוצרה התחייבות.

חיים אורון: עודף מחויב, זאת אומרת עודף שנוצרה לגביו התחייבות.

חיים אורון: אם לא נוצרה התחייבות, הכסף הולך.

חיים אורון: עודף מחויב, שלא תהיה אי הבנה כאן, זה עודף שיש עליו תוכנית, שחתמו עליו עם מישהו.

חיים אורון: הרי מדובר במצב שנשאר כסף שלא טיפלו בו באותה שנה.

אמנון כהן: אני אסביר מה שדיברנו.

חיים אורון: תעשו מה שאתם רוצים.

אמנון כהן: בחוק לקליטת חיילים משוחררים יש איזושהי קרן.

יעקב אדרי: היא לא ניצלה את התקציב שהיה לה.

אמנון כהן: כתוצאה מכך האוצר רואה כסף פנוי והוא רוצה לקחת אותו.

אמנון כהן: התמנה יושב-ראש לקרן שהוא עושה עבודה מצוינת וכיום יש ניצול יפה.

אמנון כהן: זה לא מגיע עדיין למיצוי הכולל, אבל לעומת שנים עברו הוא מגיע להישגים טובים.

אמנון כהן: אנחנו בוועדה אמרנו שאם אנחנו רוצים מצד אחד לתת להם אחוזי ניצול כדי שהם יעבדו, לא רוצים לקחת את הכסף, אם מנצלים עד 80-85 אחוזים, הם לא ייגעו בכסף והקרן תוכל לעבוד.

אמנון כהן: אם הם לא מגיעים לזה, שידעו שהכסף ילך להם.

שלי יחימוביץ': אבל מה עם הכסף שיש שם?

אמנון כהן: במקום מה שאנחנו מסכמים הוא אומר שהוא נותן לנו מכתב, ועכשיו תסביר את המכתב כאשר רוח המכתב צריכה להיות מה שאומרים חברי הכנסת.

רותם פלג: הסברתי.

שלי יחימוביץ': אפשר לקרוא את המכתב?

שלי יחימוביץ': הוא כל הזמן מסביר את הרוח.

שלי יחימוביץ': עכשיו תקרא את המכתב.

רותם פלג: אני אומר לך בדיוק מה כתוב במכתב.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לשמוע מה כתוב במכתב.

רותם פלג: אני אומר לך מה כתוב במכתב.

שלי יחימוביץ': אני רוצה את המכתב עצמו.

היועץ המשפטי, תקריא בבקשה את המכתב.

אייל לב-ארי: "לכבוד חבר הכנסת אמנון כהן, הנדון: תיקון חוק חיילים משוחררים, הבהרת עמדת האוצר.

אייל לב-ארי: בהמשך לשיחתנו בעל פה ולדיון שהתקיים בוועדת הכספים של הכנסת בדבר תיקון חוק חיילים משוחררים, ברצוני להבהיר כי במידה ובמהלך שנת הכספים 2009 סל תקציב למימוש תוכנית העבודה של הקרן אשר תיבנה על בסיס התקציב הקיים, אגף התקציבים במשרד האוצר ישלים את הסכום החסר וזאת עד לסך ל 35 מיליון שקלים חדשים".

יעקב אדרי: מה עם 2010?

יעקב אדרי: רותם פלג: המשיכה שאנחנו מושכים היא ב-2009.

אייל לב-ארי: "בנוסף, כל סכום של עודף מחויב יועבר לשנת התקציב העוקבת החל משנת 2009 ואילך".

חיים אורון: תורידו את המילה מחויב.

חיים אורון: לכן אנחנו מציעים בעברית פשוטה שהסעיף יימחק.

חיים אורון: או שתמחקו את המילה מחויב או שהסעיף יימחק.

שלי יחימוביץ': היה לכם רצון להגיע לפשרה טובה לטובת החיילים המשוחררים אבל זה לא עולה מהמכתב.

אמנון כהן: הבוקר הוא הביא את המכתב.

יעקב אדרי: זה נכון מה שאתה אומר, אבל המכתב לא נותן תשובה למה שאתה אומר.

אמנון כהן: אנחנו נשנה.

רותם פלג: מה שקרה במשך כל השנים עד היום הוא שהיה נוצר שם עודף ונוצרו עודפים של עשרות אלפי שקלים שסתם התגלגלו בתקציב המדינה.

למה עודף מחויב?

תגיד אם יש תוכנית מסודרת.

אם זה עודף מחויב, אתה לא נותן כלום.

שלי יחימוביץ': צריך להוריד את ה"מחויב" כי אחרת זה לא שווה.

אמנון כהן: ברוח הדברים שדיברו כאן חברי הכנסת, אם הקרן מנצלת עד 85 אחוזים של התקציב, את ה"מחויב" תוריד.

רותם פלג: זה מה שסיכמנו בסוף.

ציון פיניאן: תוריד את המילה "מחויב" וזה יתקבל.

אני קורא מהפרוטוקול של הישיבה מה-22 ביוני.

אני אומר משהו טיפה יותר עדין מזה.

באופן עקרוני, כך אתה אומר, שאם הקרן תעשה תכנון בהתאם לתקציב שיש לה ובקצה התהליך הזה יהיה מצב שבו הניצול יהיה יותר גבוה ביחס לכסף, אנחנו נשלים את הכסף.

זה לא עודפים מחויבים.

רותם פלג: זה היה על 2009 ועל 2009 כתבתי במפורש שאנחנו מעבירים עד 35 מיליון שקלים.

אמנון כהן: אבל קודם אתה לוקח.

אמנון כהן: כמה אתה לוקח?

רותם פלג: אני לוקח 35 מיליון ואם יחסר עד 35 מיליון, אני מחזיר.

חיים אורון: הוא מתחייב להחזיר את הכל.

חיים אורון: הוויכוח הגדול הוא על מה שיהיה בעתיד ועל מה שיהיה בעתיד הם אומרים שעודפים לא מחויבים הם לוקחים.

רותם פלג: נכון, וגם הסברנו את הרציונאל שעומד מאחורי זה.

יעקב אדרי: זה לא הסיכום שהיה כאן.

חיים אורון: אני מציע הסתייגות, למחוק את המילה "מחויב".

חיים אורון: אגב, אי אפשר למחוק את המילה "מחויבים" ממכתב.

חיים אורון: אני מציע למחוק את הסעיף.

שלי יחימוביץ': למה?

שלי יחימוביץ': אפשר למחוק ולחתום על זה.

זאב אלקין: אם הם לא מגיעים ל-85 אחוזים, לקחו.

זאב אלקין: אם הם הגיעו ל-85 אחוזים, נשאר.

אם רותם פלג מוכן להכין מכתב חדש או לחתום.

אמנון כהן: לא, אני רוצה לתקן כך שזה יהיה כמו שאנחנו אומרים.

אמנון כהן: אנחנו רוצים שעד ניצול 85 אחוזים לא נוגעים.

אמנון כהן: אם הוא לא מגיע לזה, שייקח.

רותם פלג: אני יכול לומר לפרוטוקול.

זאב אלקין: אם הביצוע יהיה נמוך מ-85 אחוזים, קח את העודפים.

זאב אלקין: אם לא, כל העודפים עוברים.

רותם פלג: אני אומר את זה לפרוטוקול.

רביב סובל: זה צריך להיות מנוסח.

אמנון כהן: כך צריך להיות כל שנה.

אמנון כהן: אני רוצה שהם יעבדו ושינצלו את הכסף במאה אחוזים.

אמנון כהן: אם הם לא ניצלו, קח אותו.

אמנון כהן: מה שהוא לא ניצל, קח.

אייל לב-ארי: רוח הדברים, אנחנו נצטרך לתקן.

חיים אורון: אנחנו מתנגדים.

אמנון כהן: זאת הסתייגות.

אמנון כהן: אני חושב שזה לא הוגן, אבל אנחנו קואליציה ואנחנו אחראים.

חיים אורון: ראיתי בשבוע האחרון שאתם אחראים.

אמנון כהן: את המע"מ הורדנו.

זאב אלקין: עשינו משהו טוב.

זאב אלקין: תפרגן.

תקריא את הנוסח.

אייל לב-ארי: סעיף 257 המוצע ישונה באופן כזה שעד ניצול של 85 אחוזים מצד הקרן – תקציבה הכולל לאותה שנה – הצבירה לא תישאר ברשותה.

אמנון כהן: אם הקרן ניצלה את התקציב עד 85 אחוזים, יישארו לה כל מאת האחוזים.

רותם פלג: אני אבהיר.

רותם פלג: אם הוא מבצע מעל 85 אחוזים, משאירים לו את הכסף.

רותם פלג: אם הוא מבצע פחות, לוקחים לו את הכסף.

אמנון כהן: את ההפרש.

אמנון כהן: את היתרה.

רותם פלג: לא, את הכל.

מה זה הכל?

מה קרה לך?

אמנון כהן: אם הוא ניצל 60 אחוזים, לוקחים לו 40 אחוזים.

אם הוא ביצע 80 אחוזים?

אמנון כהן: אתה תיקח לו 20 אחוזים.

אמנון כהן: אתם לוקחים מה שנשאר.

אמנון כהן: הוא מקבל את היתרה.

רותם פלג: את כל ה-20 אחוזים אני לוקח.

רותם פלג: כן.

אמנון כהן: אם הוא ביצע 50 אחוזים, אתה לוקח 50 אחוזים.

יעקב אדרי: הבנתי שאם הם מנצלים 60 אחוזים, אתה לוקח להם גם את ה-60 אחוזים?

גם אני הבנתי כך, אבל זאת הייתה טעות.

בסדר, תנסחו את זה כך.

אייל לב-ארי: עד ניצול של 85 אחוזים, היתרה בעצם נשארת לקרן.

אמנון כהן: יש קרן שיש לה תקציב.

אמנון כהן: אם הוא ניצל עד 85 אחוזים, נשארים לו כל ה-100 אחוזים.

זאב אלקין: אם הוא ניצל 70 אחוזים, לוקחים לו את 30 האחוזים שנותרו.

אם הוא ניצל פחות מ-85 אחוזים, לוקחים לו רק את היתרה.

זאב אלקין: כולם אומרים אותו הדבר.

אמנון כהן: כן יהי רצון ונאמר אמן.

אייל לב-ארי: בעצם כוונת הוועדה היא.

כמו שנאמר.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, לפני שאתה מסכם.

אמנון כהן: אנחנו אמרנו גם שבמידה שהקרן תהיה כל כך יעילה היא תצטרך קצת לחרוג מהמאה אחוזים שלה, במידה שיהיה לה פרוייקט נהדר, אתה תוסיף.

שלי יחימוביץ': אנחנו העלינו את זה בוועדה.

שלי יחימוביץ': אמרנו מה יקרה אם הקרן תצטרך את הכסף שלה.

אמנון כהן: אז הוא אמר מה שהוא אמר.

אמנון כהן: הוא אמר שהוא יוסיף.

שלי יחימוביץ': נראה את זה בפרוטוקול.

אמנון כהן: הוא אמר את זה לפרוטוקול.

שלי יחימוביץ': העלינו את האופציה שאם לקרן יש יכולת של 110 אחוזים, הם ישלימו לה את מה שהם לקחו לה.

בסדר, אנחנו מבקשים את זה.

רותם פלג: מה פתאום: מאיפה יש לי?

אמנון כהן: ממה שלקחת בשנה קודמת.

שלי יחימוביץ': לקחת אפשר ולתת אי אפשר?

רותם פלג: זה לא עובד כך.

את צודקת.

אני אסביר.

אין לך כסף, זה בסדר גמור ואנחנו יודעים כל הזמן שאין לך כסף.

ראינו מע"מ על פירות וירקות.

אין כסף.

מה שחברת הכנסת יחימוביץ אומרת שאתה לוקח השנה, לקחת להם 20 אחוזים, בשנה הבאה הם עשו פעילות של 110 אחוזים, לקחת מהם כסף, אבל כשהם עכשיו עושים פעילות יתר, תן להם את ה-10 אחוזים ובלבד שלא יחרוג ממה שהם קיבלו קודם.

רותם פלג: אי אפשר.

למה אתה לא יכול?

רותם פלג: זה מה שכתבתי לכם במכתב.

רותם פלג: עודף מחויב יועבר משנה לשנה.

שלי יחימוביץ': אגב, זה מה שהם אמרו לנו.

שלי יחימוביץ': אם יעשו ביצוע כזה וכזה, אז נשלים להם.

שלי יחימוביץ': הם אמרו את זה מפורשות.

חיים אורון: אתם מעקרים את כל מה שמדובר כאן.

חיים אורון: לא מדובר בסעיף תקציבי.

חיים אורון: מלכתחילה מדובר בקרן שיש לה עצמאות והיא מתנהלת.

חיים אורון: מה עושים פה עכשיו?

חיים אורון: נכנסים פנימה ואומרים בסדר, אבל בזכות זה שהם יחזירו בעוד חמש שנים שני שקלים, הם בפנים.

חיים אורון: לכן צריך לשמור על עצמאות הקרן, אל תתערבו לה בפנים ולכן זאת קרן ולא סעיף תקציבי.

שלי יחימוביץ': אנחנו מנסים בכל זאת להציל משהו.

יעקב אדרי: מצד שני יש שם יתרות שלא נוצלו ארבע שנים, וגם זאת בעיה.

אייל לב-ארי: היתרות שהצטברו כנראה במהלך השנים, ככל הנראה אולי נבעו ממצב שלא הייתה הנהלה.

יעקב אדרי: מה זה משנה?

יעקב אדרי: בכל מקרה היו יתרות.

יעקב אדרי: עכשיו הם מתחילים לעשות סדר.

יעקב אדרי: לכן נדרשנו לעניין.

יעקב אדרי: הם הסכימו לכך.

יעקב אדרי: בהסכמות היה שאם יחסר להם, הם יוסיפו.

אמנון כהן: נכון.

אמנון כהן: אמרנו את זה.

רותם פלג: אני יכול להחליט שאני לא מעביר עודפים.

רותם פלג: הצטברו עודפים ב-2009 וב-2010 הביצוע יותר גבוה ונשארו עודפים מ-2009.

רותם פלג: את מה שמחויב, אני מעביר.

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': לא התכוונו לזה.

יעקב אדרי: היו להם 10 מיליון וכאן נתנו 5 מיליון יותר.

יעקב אדרי: 5 מיליון אני נותן ו-5 מיליון אני לוקח.

רותם פלג: אתה מבין שאם לקחתי ב-2009 ויש עכשיו חוסר ב-2012, להביא כסף זה אומר למשרד הנגב והגליל.

חברת הכנסת יחימוביץ, אצלך זה טיעון עקרוני ואני מסכים אתך לחלוטין אבל מה שהעלה חבר הכנסת טיבי, לי נורא מפריע, באופן אישי זה מפריע לי, כאילו הלכתי כאן נגד הציבור הערבי ולא הגיע שום מסמך ממשרד הבריאות.

אני מבקש להביא לידיעת חברי הוועדה, לפרוטוקול, שהגיע מסמך מדוקטור איתמר גרוטו, ראש שירותי בריאות הציבור, ולהלן הנתונים לגבי הלא מחוסנים.

הגילאים הלא מחוסנים, 2-5.

כל המגזרים הלא מחוסנים הם 6 אחוזים.

במגזר היהודי אלה שלא מחוסנים בגילאים הללו הם 7 אחוזים.

במגזר הערבי זה 3 אחוזים.

זה פחות מהמגזר היהודי.

במגזר הבדואי, 9 אחוזים לא מחוסנים, זה בשני אחוזים יותר מהמגזר היהודי וב-6 אחוזים יותר מהמגזר הערבי.

גילאי 6-14.

סך כל לא מחוסנים בכל המגזרים – בערבי, בבדואי וביהודי – 3 אחוזים.

אין כאן נושא מגזרי לגבי העניין הזה, אבל אני מסכים עם חברת הכנסת יחימוביץ לחלוטין שהיה אסור להתנות כל דבר, לא רק חינוך ולא רק חיסונים, בקצבאות הילדים.

שלי יחימוביץ': עכשיו אנחנו יודעים שאלה לא ערבים, אפשר להפיל את זה?

שלי יחימוביץ': אני שואלת ברצינות.

שלי יחימוביץ': הרי זה היה האינסנטיב.

יעקב אדרי: אגב, למה ההבחנה בין ערבים לבדואים?

בגלל שאצל הבדואים יש מצב שונה לחלוטין.

אצל ילדים בגילאים קטנים יותר, אחוז הילדים שהם לא מחוסנים הוא הכי גבוה, 9 אחוזים.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, בגלל התבטאויות שהיו כאן, אני מבקש להפיץ בין כל חברי הכנסת את הנתונים שקראת עכשיו.

בבקשה.

חיים אורון: גם בעיתון "המודיע" וגם ב"יתד נאמן".

אנחנו ממשיכים.

אייל לב-ארי: אם הבנתי את רוח הדברים בוועדה, עד ניצול של 85 אחוזים מתקציב הקרן יותר לאוצר המדינה להשתמש.

רותם פלג: לא להעביר את העודפים.

אייל לב-ארי: או לא להעביר את העודפים או לקחת את ההפרש.

אייל לב-ארי: מעל 85 אחוזים, רוח הדברים בוועדה היא שיתרת הסכום תיוותר.

אייל לב-ארי: אם אני מבין נכון, הכוונה היא בעצם שהכסף יצטבר גם לשנה הבאה.

רותם פלג: לקרן יש סכום קבוע צמוד למדד של כ-90 מיליון שקלים.

רותם פלג: אף אחד לא נוגע בו.

הנוסח ברור.

אייל לב-ארי: לא.

אייל לב-ארי: אני מבקש גם הבהרה מהוועדה.

אייל לב-ארי: כאשר הקרן עוברת את 85 אחוזי הניצול, אז בעצם כוונת הוועדה היא שיתרת הסכום תישאר בקרן.

אייל לב-ארי: האם היתרה הזאת מצטברת או בעצם תתקזז מה-100 אחוזים שהיא צריכה לקבל בשנה לאחר מכן?

אמנון כהן: לא מתקזזת.

אמנון כהן: מצטברת.

רותם פלג: נעביר לו לשנה הבאה.

זאב אלקין: הוא מקבל 100 אחוזים ועוד 15 אחוזים שנשארו.

יש הסתייגויות?

אייל לב-ארי: כן.

אייל לב-ארי: יימחק.

לא, עזוב.

אנחנו מסמיכים את היועץ המשפטי לנסח את סיכום הדברים שנאמרו בוועדה.

הסיכום הוא כדלהלן: אם הביצוע הוא 85 אחוזים ומעלה, האוצר לא לוקח את הכסף מהקרן אלא הכסף נשאר בקרן והוא יעבור גם לשנה הבאה.

הוא מצטבר לשנה הבאה.

אם הסכום שנוצל על ידי הקרן הוא פחות מ-85 אחוזים, באפשרות

כם – אתם לא חייבים - לקחת את היתרה.

אנחנו מסמיכים את היועץ המשפטי של הוועדה לנסח את ההצעה ברוח הדברים שאמרנו כאן.

אנחנו מצביעים על אישור סעיפים 257 ו-258.

ה צ ב ע ה סעיפים 257 ו-258 – אושרו כהצעת הוועדה

אמנון כהן: פרק ל', תאגידי מים וביוב.

אמנון כהן: אני מנסה להציל את מה שאפשר מחוק ההסדרים הקשה ומהגזרות הקשות שרצו להטיל על עם ישראל.

אמנון כהן: אני באמת רוצה להודות ליושב-ראש הקואליציה שהוא קשוב ועושה עבודה מצוינת ולמרכז את הקואליציה בוועדת הכספים.

אמנון כהן: אני רוצה לציין את חברי הכנסת האחראים מהאופוזיציה שלא תמיד מצביעים נגד אלא ניגשים לעניין, בכובד ראש והסירו הסתייגויות לא מהותיות.

אמנון כהן: אנחנו מחכים ליועץ המשפטי של ועדת הכלכלה שעשה עבודה מצוינת.

אמנון כהן: אנחנו מדברים על תאגידי מים וביוב.

אמנון כהן: אני רוצה להודות למנהל ועדת הכספים שדואג לחברי הכנסת ולעובדים כאן שיהיה להם גם נעים וגם נאה.

אמנון כהן: הגיע היועץ המשפטי של ועדת הכלכלה ואנחנו ממשיכים.

אמנון כהן: אנחנו מדברים על פרק ל', מים וביוב.

אמנון כהן: קראנו את החוק ואנחנו רוצים לשמוע את ההסתייגויות, במידה שיש.

איתי עצמון: לפני ההסתייגויות, יש שינויים שהוכנסו בנוסח ואולי צריך להסביר אותם.

נועם: אני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.

נועם: יש שינויים ואני אסביר אותם.

אמנון כהן: שינויים מהותיים?

אמנון כהן: אם זה מהותי, צריך לעבור על הכל שוב.

איתי עצמון: אלה שינויים בעקבות הערות שהשמיעו חברי הכנסת בדיון.

אמנון כהן: תאמר לנו מה השינויים.

נועם: בהמשך לדיון האחרון בו התבקשנו על ידי הוועדה להוריד את אותן הוראות שמחייבות רשות מקומית שהקימה תאגיד מים וביוב לפי חוק תאגידי מים וביוב, להחליף את מקומה וחברותה באיגוד ערים למים ולביוב בתאגיד המים והביוב.

נועם: לכן הוסרו כל ההוראות שמחייבות החלפה של רשות מקומית בתאגיד מים וביוב באיגודי ערים למים ולביוב, ולכן בעצם הושמטו הוראות.

נועם: לא הוספו אלא פשוט הושמטו.

אמנון כהן: תסביר לנו בדיוק מה זה.

אמנון כהן: אם לעיר מסוימת יש תאגיד, זה בסדר.

אמנון כהן: אם לעיר מסוימת אין תאגיד?

נועם: זה לא קשור.

נועם: הוראות החוק היום קבעו שאם רשות מקומית מסוימת הקימה תאגיד מים וביוב, תאגיד המים והביוב מחליף אותה לכל דבר ועניין באיגוד ערים למים ולביוב.

נועם: ההוראה היא לגבי מי שהקים.

נועם: לכן מה שנותר בהצעת החוק לעניין איגודי ערים למים ולביוב בעיקר זה הנושא של העברת הסמכויות משר הפנים, משרד הפנים, הרשות הממשלתית למים ולביוב והוראות שונות נוספות שנוגעות לאיגודי ערים למים ולביוב לעניין קביעת תעריפים ואמות מידה לשירות, ואי הקמת איגודים.

איתי עצמון: החל מה-15 ביולי לא יוקמו איגודים חדשים למים ולביוב.

שאול מרידור: רק אל תבלבלו בין איגודי ערים לתאגידי מים כי אלה שני דברים שונים ושני עולמות שונים.

שאול מרידור: תאגידי מים לא בדיון לחלוטין.

שאול מרידור: איגודי הערים, הגענו להסכמה עם אנשי איגודן וחלק מההסכמות האלה – אני מצטער שאני לא רואה את כולם – מעוגנות במה שאמר עכשיו נועם וזאת ההוצאה של החיוב בהעברת הנכסים של אותם איגודי ערים לתאגידי המים והביוב במקומות כאמור.

שאול מרידור: כל הדברים האלה ירדו.

שאול מרידור: מה שנשאר זה העברה של הרגולציה של איגודי הערים שהייתה אצל שר הפנים ועוברת עכשיו למועצת רשות המים שהיא הרגולטור בכל התחומים האלה.

שלי יחימוביץ': זה מקובל עליהם?

אמנון כהן: על שר הפנים זה מקובל?

שלי יחימוביץ': לא, על איגודי ערים.

שאול מרידור: כן.

אמנון כהן: שר הפנים הסכים?

שאול מרידור: אם את זוכרת אדם בשם ארנון גלעדי שהוא יושב-ראש איגודן, זה סיכום שמקובל עליו לחלוטין.

אמנון כהן: שר הפנים יודע שאתה לוקח ממנו את הסמכויות?

שאול מרידור: לא רק יודע, אפילו הסכים ובממשלה הוא הצביע בעד.

אמנון כהן: בממשלה היה אילוץ להצביע בעד.

שלי יחימוביץ': מה כן נשאר?

שאול מרידור: העברת הרגולציה משר הפנים למועצת רשות מים וביוב, שזה לאחד את כל הרגולציה הזאת במקום אחד כי היום למשל על ירושלים ועל תל-אביב, מי שקובע את המחיר זה אורי שני אבל על הביוב של תל-אביב מי שקובע את התעריף זה שר הפנים, דבר שהוא כמובן לא הגיוני.

שאול מרידור: הדבר הזה עובר לאותו רגולטור והוא חלק מהמהלך הכולל שהתחיל בשנת 2007 וזה ההמשך שלו.

אמנון כהן: אם זה תואם עם שר הפנים, זה בסדר.

שאול מרידור: מתואם עם שר הפנים.

שלי יחימוביץ': יש איזו מועצה מנהלת?

שאול מרידור: כן.

שאול מרידור: היא מורכבת משישה מנכ"לים ושני נציגי ציבור.

שלי יחימוביץ': וזה מקובל עליהם?

שאול מרידור: כן.

שלי יחימוביץ': דיברנו על חצי-חצי.

נועם: ההוראה הזאת כבר לא כלולה בהצעת החוק.

נועם: היא נמחקה.

שאול מרידור: המועצות של האיגודים, השארנו אותן כמו שהן.

שאול מרידור: אני רוצה להזכיר שיש כאן גם איחוד של הסמכויות של שתי יחידות ממשלתיות שעוברות ממשרד התשתיות לרשות המים במסגרת אותו מאמץ של איחוד הסמכויות ברשות המים.

אלכס מילר: מה קורה עם כל הנושא של הדירקטוריון?

אלכס מילר: תרשום לי הסתייגות.

שאול מרידור: יש עוד דבר אחד שכדאי שאני אדגיש.

שאול מרידור: במסגרת הפרק הזה מוצע גם להוסיף מטרה בחוק הניקוז, החוק למניעת ניקוז ושטפונות, אם אני זוכר נכון את שמו, ולהוסיף שם מטרה בין יתר המטרות והיא להשתמש במים ככל האפשר ולא רק לנקז אותם מהאזור בו הם עלולים לגרום לשיטפון אלא גם אם אפשר לאגור אותם ולהשתמש בהם לחקלאות או לכל מטרה אחרת ולעשות בהם שימוש.

שאול מרידור: זה חלק מאותו מאמץ של הממשלה להתמודד עם משבר המים.

שאול מרידור: זה חלק מהמאמץ של משרד האוצר, רשות המים והממשלה כולה להילחם במשבר המים ולהביא לכך שלא יהיה לנו פה עוד משברים דומים לזה.

שאול מרידור: זה הפרק של הניקוז.

אמנון כהן: לגבי התעריפים.

אמנון כהן: מה יקבע מתי מעלים את מחיר המים?

חיים אורון: זה לא שייך לזה.

אמנון כהן: שייך.

אמנון כהן: בחוק הראשי.

שלי יחימוביץ': אלה איגודי ערים.

אמנון כהן: באיגוד ערים, מי יקבע תעריף מים?

אמנון כהן: לא סתם אני שואל את השאלה.

חיים אורון: אני מבין שלקואליציה יש מנדט לקיים עכשיו במשך כל השעות דיון על כל מה שהם רוצים.

חיים אורון: זה נדון פעם אחת.

חיים אורון: בואו נגמור את זה כבר.

חיים אורון: אתם יושבים ומנהלים משאים ומתנים ואנחנו סטטיסטיים וכשמעזים לומר משפט, אומרים שהדיון נגמר.

חיים אורון: על דבר קטן התחנן כאן חבר הכנסת אחמד טיבי, אבל אמרתם לו לא וכי הגעתם להסכמות.

חיים אורון: על כל מיני דברים קטנים, עכשיו מתנהל כאן דיון.

חיים אורון: תחליטו שאנחנו מיותרים, תגמרו את הכל לבד, תודיעו מתי סיימתם את הכל, נבוא, נצביע נגד ונלך הביתה.

אמנון כהן: כבוד חבר הכנסת אורון, זה לא הגון מה שאתה עושה כי אנחנו עושים הכל תוך כדי דיונים.

אמנון כהן: ראית בפרק הקודם שאנחנו עושים את זה בהתייעצות.

חיים אורון: ביניכם.

חיים אורון: אנחנו לא בעניין.

אמנון כהן: אנחנו מוציאים מכאן חוק הכי טוב.

חיים אורון: אנחנו בכלל לא בעניין.

חיים אורון: לא שואלים אותנו.

אמנון כהן: תגיד מה שאתה רוצה.

אמנון כהן: אני שאלתי לגבי נושא התעריפים.

חיים אורון: אני יודע שמדובר כאן, אחרי שהורידו את התאגידים, בחוק טוב שנדון וצריך ללכת אתו קדימה.

חיים אורון: אני אומר את זה מהאופוזיציה ואתה דואג לשר הפנים.

חיים אורון: מעניין אותי שר הפנים כאן?

חיים אורון: מעניין אותו הביוב?

חיים אורון: די כבר, אי אפשר כך לנהל כנסת.

אמנון כהן: כל אחד מעניין אותו משהו אחר.

חיים אורון: לא, אבל אי אפשר לנהל כך כנסת.

חיים אורון: אתם מנהלים כנסת ולא חנות אבל אתם מנהלים את זה כמו חנות כאשר אנחנו כולנו סטטיסטיים.

אמנון כהן: סיימת?

אמנון כהן: יופי.

אמנון כהן: אתה יכול לענות על שאלתי?

שאול מרידור: כן.

שאול מרידור: אני רק אומר שדווקא בתחום המים קשה לומר שלא הגענו להסכמות עם האופוזיציה.

שאול מרידור: בכל מקרה, לשאלתך, עד היום מי שקבע את התעריפים באיגודי הערים היה שר הפנים שאישר אותם לאיגודי ערים ומחר בבוקר זה לא יהיה שר הפנים אלא תהיה מועצת רשות המים.

אמנון כהן: מי יפקח עליהם בעליית המחירים?

שאול מרידור: פרופסור אורי שני.

אורי אריאל: היושב-ראש, אני מציע לך לעמוד על כך שזה יהיה שר הפנים כי ככל שזה יהיה אצל אורי שני, זאת תהיה קטסטרופה.

אמנון כהן: לא סתם שאלתי את השאלה מי יקבע לגבי התעריפים שיעלו מחר.

אמנון כהן: אין כאן פיקוח פרלמנטרי, אין כאן איזשהו שר שמסתכל על זה ולכן מחר יהיה להם חור באיזשהו מקום בתקציב, והם יעלו את המחיר לציבור.

אמנון כהן: לכן השאלה הייתה במקומה והיא מהותית וחשובה.

אמנון כהן: לא משנה הפרסונה, היום זה אורי שני ומחר זה מישהו אחר.

שאול מרידור: אני רוצה להבהיר.

שאול מרידור: אנחנו עוד פעם גולשים לדיון שהוא מעניין וחשוב אבל הוא לא קשור לחוק הזה.

שאול מרידור: חוק תאגידי מים וביוב קובע שהתעריפים שנקבעים למים וביוב בערים צריכים לשקף את עלותם.

שאול מרידור: ככל שזה אומר עליית תעריפים, זה עליית תעריפים, ככל שזאת הורדת תעריפים, זה יהיה גם הורדת תעריפים.

שאול מרידור: לא יכול להיות שמספקים שירות שאין עליו מחיר ששווה לעלות שלו, כי זה מה שכתוב בחוק.

שאול מרידור: האם מועצת רשות המים עושה את עבודתה או לא, אפשר לבחון.

שאול מרידור: יש שר שאחראי עליה והוא נקרא שר התשתיות הלאומיות.

שאול מרידור: הממשלה מעליה.

שאול מרידור: הרשות בניגוד להרבה רשויות אחרות היא רשות פנים-ממשלתית, קרי, מי שעומד מעליה ומנהל את המדיניות של משק המים ככלל זאת הממשלה.

שאול מרידור: הרשות היא לא רשות סטטוטורית חיצונית כמו רשות שדות התעופה.

אמנון כהן: אני שאלתי על התעריפים.

אמנון כהן: מחר באופן שרירותי יעלו את המחיר והשאלה היא מי יפקח.

שאול מרידור: אני מנסה לענות לכל השאלות ואני אענה גם לזה.

שאול מרידור: מחר בבוקר התעריפים למשל לאיגודן לצורך העניין ייקבעו על פי תוכנית ההשקעות שהאיגודן יגיש שתיבדק על ידי גורמי המקצוע במים שלא נמצאים במשרד הפנים.

שאול מרידור: אין במשרד הפנים גורמי מקצוע לענייני מים ותדעו את זה.

שאול מרידור: מה-1 בינואר 2010 אין שם גורמי מקצוע אלא הם רק ברשות המים.

שאול מרידור: איך יקבע שר הפנים תעריפים לאיגודן?

שאול מרידור: הוא צריך להשתמש בגורמי מקצוע אבל גורמי המקצוע היום היא רשות המים.

שאול מרידור: מי שבודק את התעריפים היום, רשות המים עושה זאת.

שאול מרידור: רשות המים מביאה את זה כהמלצה למועצה והמועצה שמורכבת משישה מנכ"לים, כולל מנכ"ל משרד הפנים, ושני נציגי ציבור, יוצאת לשימוע ציבורי שכולל את כלל הציבור בישראל שיכול להגיש הערות ואת כולם צריכים לשמוע ולקבל את ההערות ולדון בהן.

שאול מרידור: אחר כך נקבעים התעריפים.

אמנון כהן: התעריפים כאן נקבעים על ידי רשות המים באופן שרירותי?

אמנון כהן: אין כאן שום פיקוח עליה, לא פרלמנטרי ולא מיניסטריאלי.

שאול מרידור: זה לא החוק הזה.

חיים אורון: גם רשות החשמל וגם רשות המים וגם רשות הדלק, כולם יהיו בפיקוח ועדת הכספים.

שאול מרידור: אני שב ואומר שזה תיקון חוק אחר.

שאול מרידור: זה לא החוק הזה.

שאול מרידור: ככל שחברי הכנסת חפצים לתקן את החוק, וזאת זכותכם מתוקף היותכם מחוקקים, אתם יכולים אבל זה לא החוק הזה.

שאול מרידור: זה חוק המים, חוק תאגידי מים וביוב, אבל לא החוק הזה.

איתי עצמון: יש נגיעה לנושא התעריפים.

איתי עצמון: צריך לדייק בדברים.

שאול מרידור: נכון, אבל אני שב ואומר שלקחת חלק, סגמנט כזה מתוך כל התעריפים ולומר שדווקא הוא יחול עליו כשהכלל אומר לא, זה לא נכון.

שאול מרידור: אם ירצו חברי הכנסת לומר שמעכשיו תעריפים מפוקחים על ידי ועדה כלשהי, כספים או כלכלה או איזו ועדה בה תחפצו, יכולים לבוא חברי הכנסת ולתקן את החוק הראשי.

אמנון כהן: אם כבר, נתקן עכשיו.

אמנון כהן: מה הבעיה?

אמנון כהן: אין דרך אחרת.

זאב אלקין: יש דרך אחרת.

זאב אלקין: ליזום תיקון בחוק.

אמנון כהן: עכשיו אני שם הסתייגות כאן שזה ייכנס.

שאול מרידור: זה לא החוק הזה.

שאול מרידור: אתה מבקש בהסתייגות לתקן חוק המים וחוק תאגידי מים וביוב.

חיים אורון: אני תומך.

אמנון כהן: מחר תהיה קטסטרופה.

אמנון כהן: יעלו מחירים באופן חופשי.

אמנון כהן: התאגידים יעלו את המחירים.

חיים אורון: אמנון, אני אתך.

חיים אורון: באישור ועדת הכספים.

שאול מרידור: זה דיון עמוק מאוד שאפשר לנהל אותו במסגרת הצעת חוק.

אורי אריאל: כל הנושאים העמוקים בחוק ההסדרים נעשים בשלושה שבועות, כולל הרפורמה ההגררית שעוד לא הייתה כדוגמתה, וגם הדיון הרציני הזה ייעשה במסגרת הזמן.

שלי יחימוביץ': אם אנחנו מסוגלים לאשר חוק הסדרים שלם בשלושה שבועות, נוכל גם לדון בזה.

אורי אריאל: נעמוד בזה.

אורי אריאל: יהיה קשה, אבל נעמוד בזה.

שאול מרידור: אני רוצה להזכיר לחברים הנכבדים שחלקם היו גם בכנסת הקודמת, שהכנסת הקודמת העבירה את התעריפים מהחלטה או פיקוח של ועדת הכספים למועצת רשות המים.

שאול מרידור: היא עשתה את זה עקב העובדה שבמשך שנים רבות התעריפים כולם היו תקועים ונתונים ללחצים פוליטיים אדירים של מגזרים שונים, בין אם המגזר החקלאות ובין אם התעשיינים וכל מיני מגזרים שונים ומשונים שגרמו לזה שהיה פער בלתי נסבל בין העלות של המים לבין התעריפים שמשלמים עליהם.

שאול מרידור: זה חלק מהבעיות של משבר המים.

שאול מרידור: כאשר צורכים מים בעלות לא ריאלית, זה מה שקורה.

שאול מרידור: אני מזכיר לכם שחלק מהמעבר של התעריפים למועצת רשות המים שאושר על ידי שר החקלאות והחקלאים בהסכם עם החקלאים, היה למנוע את המשבר.

שאול מרידור: עכשיו אתם באים ורוצים להחזיר את זה לוועדת הכספים – נראה לי לא דיון רציני לאור העובדה שזה נקבע אך לפני שנתיים.

אמנון כהן: אני בכל אופן שוקל לשים כאן הסתייגות.

אמנון כהן: על הנושא חייב להיות פיקוח פרלמנטרי.

אמנון כהן: אני חושש מאוד שהחוק הבא, מס בצורת, תיתן את כל הסמכויות לרשות המים הזאת.

שאול מרידור: נתנו לוועדת הכספים כי כמו שאמרת, זה מס על האזרחים.

שאול מרידור: זה לא אותו הדבר.

שאול מרידור: עד לפני שנתיים וחצי זה היה בוועדת הכספים וזה גרם לכך שלא היו תעריפים, לא בחקלאות ולא בתעשייה.

שאול מרידור: התעריפים לא שיקפו עלות והם חלק מהגורמים למשבר שאנחנו נמצאים בו היום כי אנשים צרכו מים לא בעלות הריאלית שלהם.

שאול מרידור: אתם מבקשים דרך החוק הזה עכשיו להחזיר משהו שאך לפני שנתיים השתחררנו ממנו, שמביא סוף סוף את זה שהתעריפים משקפים עלות.

שאול מרידור: מועצת המים לא יכולה מחר בבוקר להחליט שהתעריפים הם יותר גבוהים מהעלות.

שאול מרידור: אסור לה.

שאול מרידור: החוק קובע לה שהיא צריכה עלות.

אמנון כהן: יש עוד הסתייגויות?

איתי עצמון: אין.

איתי עצמון: מכיוון שהחלקים שנוגעים לפירוק איגודי ערים הוסרו מהצעת החוק, כל ההסתייגויות של חברי הכנסת שהועלו בעצם כבר לא רלוונטיות אלא אם כן יש הסתייגויות אחרות כרגע שחברי הכנסת רוצים להעלות.

חיים אורון: אתה מצביע?

חיים אורון: לפי דעתי יש לך רוב.

שי חרמש: אלקין הגיע ויש לך רוב.

אמנון כהן: את ההסתייגויות שלי אני מוריד, אם סיכם יושב-ראש הקואליציה.

אמנון כהן: יכול להיות שצריך לתקן את זה בחקיקה ראשית אחרת, אבל אני אומר לך שאנחנו נבכה על החוק הזה.

אמנון כהן: היושב-ראש הקבוע ביקש ממני להתערב בדיון.

שי חרמש: זה הרגע שלך להטביע חותמך על ההיסטוריה.

שי חרמש: לך בדרכך זו והושעת את ישראל.

אמנון כהן: עד שיבוא היושב-ראש הקבוע, אנחנו עוברים ל-פרק ל"ד, הפחתת הגירעון, סעיף 261.

יש הסתייגויות לסעיף 261.

אמנון כהן: תסביר את ההסתייגויות, את הסיכומים אליהם הגענו ומה רוצה האוצר כתוצאה מכך שאתמול הורדנו את המע"מ על פירות וירקות ואמר שלכן את נושא הפחתת הגירעון הוא רוצה לשנות.

שי חרמש: נשארו כאן 6 אחוזים.

שי חרמש: מה ירד?

יהודה סבן: בהפחתת הגירעון, אין שום כוונה לשנות ולו פסיק.

יהודה סבן: השינויים יתבצעו בפרק של המסים.

יהודה סבן: בהפחתת הגירעון, אין לנו שום כוונה לשנות.

אפשר לעבור להסתייגויות.

השינוי היחידי הוא רק שינוי של במקום שנת הכספים, נכתב שנת התקציב.

זה שינוי נוסח.

השינוי היחידי שיש בנוסח שמונח לפניכם הוא שבסעיף 9 שמדבר על הגדלת ההוצאה הממשלתית, במקום "שנת הכספים 2008" יבוא "שנת התקציב 2008".

זאת הערת נוסח בלבד.

שי חרמש: סעיף 9 אצלי זה 2014.

אני מדבר על סעיף 261, פסקה (2) שמבקשים אחרי סעיף 8, יבוא סעיף 9 לחוק המקורי.

שם בסעיף (א) מופיע ש"לא יעלה על 1.35 אחוזים בשנת התקציב 2008" ולא בשנת הכספים.

זה שינוי נוסח.

שי חרמש: הגירעון אותו גירעון והבזבוז אותו בזבוז.

זה כדי לשמור על אחידות.

שי חרמש: מבזבזים אותו הדבר.

שי חרמש: הבנתי.

הסתייגות לסעיף 261 – הסעיף יימחק.

הסתייגות של קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל והאיחוד הלאומי.

לסעיף 261(1), קבוצת בל"ד מציעה שבפסקה (4):

קבוצת קדימה מציעה שהסעיף יימחק.

לחילופין, בפסקה (4) במקום "6 אחוזים" יבוא "5.5 אחוזים".

בפסקה (5), במקום "5.5 אחוזים" יבוא "5 אחוזים".

בפסקה (9), במקום "אחוז" יבוא "1.

אחוז".

חיים אורון: תוציא אותי משם.

שי חרמש: אני לא אחראי לזה.

שי חרמש: אני אחראי להסתייגות אחת בלבד.

רונית תירוש: אני לא מבינה את ההסתייגות דווקא מצד האופוזיציה.

חיים אורון: לכן היא נמחקת.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להוסיף הסתייגות שלי.

חיים אורון: אני קיבלתי קודם מנדט מיעקב למחוק את ההסתייגויות מהסעיף הזה.

חיים אורון: נשארת ההסתייגות האחרת שהיא מפחיתה גירעון בצורה אחרת.

שי חרמש: נשארת ההסתייגות שלי.

אני רוצה לוודא.

ההסתייגות של הסעיף – נמחק, יורדת.

שי חרמש: שלי נשארת.

לגבי מחיקת הסעיף?

שי חרמש: לא.

שי חרמש: הורדה מ-6 ל-5.5.

שי חרמש: שיפסיקו לבזבז הבזבזנים.

ולגבי כל השינויים?

חיים אורון: כל רצף ההסתייגויות מ-261(1)(5) שזה מתחיל במקום 5.5 – 6, ובהתאמה, במקום 3 – 4 ובמקום 2 – 3, ובמקום 1.5 – 2.

חיים אורון: אחר כך למחוק את הסעיף שבעתיד זה 1.

חיים אורון: סעיף קטן (9).

חיים אורון: את כל הרצף הזה תשאיר.

את זה הצעתם.

שי חרמש: להגדיל את הגירעון.

חיים אורון: זה לא להגדיל את הגירעון.

שי חרמש: אתה מגדיל את הגירעון.

את זה אני משאיר.

שלי יחימוביץ': אני רוצה בהגדלת ההוצאה התקציבית, במקום "1.35" יבוא "5 אחוזים".

זה לסעיף 261(2).

שלי יחימוביץ': רגע.

שלי יחימוביץ': אני מדברת על הדבר הסופי.

שיגיע סך הכל ל-5 אחוזים.

שלי יחימוביץ': כן.

כרגע זה 1.7 אחוז ואת רוצה את ההפרש בין 1.7 ל-5 אחוזים.

שלי יחימוביץ': כן.

שלי יחימוביץ': בדיוק.

חיים אורון: בסעיף 261, במקום 3.05 יבוא 4.

בסדר.

אתה יכול להצביע על ההסתייגויות.

אנחנו מדברים על ההסתייגויות של קבוצת מרצ, קבוצת קדימה, קבוצת חד"ש, קבוצת בל"ד, קבוצת רע"מ-תע"ל וקבוצת האיחוד הלאומי מציעות לגבי שינויים שהיו בסעיף 261(1).

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על כל ההסתייגויות שהקריא היועץ המשפטי של הוועדה.

חיים אורון: תעשה שתי הצבעות, אחת על הגירעון ואחת על ההוצאה.

עכשיו, כמו שהקראתי, אני מדבר רק על השינויים של הגירעון כפי שאתם אמרתם אותם – במקום 3 – 4, במקום 2 – 3, במקום 1.5 – 2.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה ההסתייגויות לא התקבלו

ההסתייגות של חבר הכנסת שי שי חרמש: בפסקה (4), במקום "6 חוזים" יבוא "5 אחוזים".

בפסקה (5), במקום "5.5 אחוזים" יבוא "4.5 אחוזים".

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה ההסתייגויות לא התקבלו

שי חרמש: תפסיקו לבזבז כסף.

שי חרמש: בזבזנים.

קבוצת קדימה מציעה שבמקום "1.35" יבוא "1.1".

אמנון כהן: אנחנו מצביעים.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

שי חרמש: מדיניות אחראית.

ההסתייגות של חברת הכנסת שלי יחימוביץ לגבי מגבלת ההוצאה התקציבית.

אני אנסח אותה אחר כך כדי שתגיע ל-5.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

עידו עשת: חבר הכנסת אורון, יש לך הסתייגות לעניין הזה, של יעד ההוצאה התקציבית.

חיים אורון: כן, ל-4 אחוזים.

חיים אורון: זאת הסתייגות של כל הקבוצה ולא רק שלי.

של כל הקבוצה.

בסדר.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

אתה יכול להצביע על סעיף 261.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על סעיף 261 כהצעת הוועדה, עם התיקונים שנעשו בו.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה סעיף 261 – אושר כהצעת הוועדה

שי חרמש: לא היו בו תיקונים.

אמנון כהן: אנחנו עוברים ל-סעיף 262, פרק ל"ד, שונות.

אמנון כהן: מה הסיכום שהגענו לגבי הסעיף הזה?

אמנון כהן: יש הסתייגויות לסעיף 262?

ענת מימון: סעיף 262, היה בו דיון והוא לגבי גילאי 3-4, חינוך חובה.

ענת מימון: ההפחתה תהיה על פני שש שנים ולא על פני עשר שנים.

ענת מימון: זה הנוסח אליו הגיעה הוועדה לגבי הפחתה של שש שנים ולא עשר שנים.

ענת מימון: מדובר על דחיית חינוך חובה חינם לילדים מגילאי 3-4.

שי חרמש: יש סיכוי שהנכדים שלי ייהנו מזה.

שלי יחימוביץ': אין סיכוי.

רונית תירוש: בנושא הזה היה דיון בוועדת החינוך.

ענת מימון: אני לא יודעת על זה.

רונית תירוש: בוודאי שהיה.

רונית תירוש: הגיעו להסכמים.

ענת מימון: לגבי י"א-י"ב.

אמנון כהן: הסתייגויות.

ענת מימון: יש הסתייגות אחת של סיעות האופוזיציה: במקום "התשע"ט" יבוא "התש"ע", כלומר, שנת הלימודים הבאה.

שי חרמש: יש עוד הסתייגות.

ענת מימון: שהסעיף יימחק.

אמנון כהן: אנחנו לא נכנסים לדיון אלא מצביעים.

רונית תירוש: הם לא נותנים מענה.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

ענת מימון: אפשר להצביע על הסעיף.

אמנון כהן: חברת הכנסת תירוש, מה את רוצה לומר?

רונית תירוש: עכשיו?

רונית תירוש: אחרי שהצבעתם?

אמנון כהן: אני אומר שאנחנו כרגע לא פותחים דיון.

אמנון כהן: סיימנו דיונים ארוכים מרתוניים.

רונית תירוש: תן לי להוסיף משהו.

אמנון כהן: לא כאן.

אמנון כהן: במליאה.

אמנון כהן: ההסתייגות עולה למליאה.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, אני אולי לא מדייקת בשנים, אבל זאת פעם שמינית או חמישית שמביאים את זה לחוק ההסדרים ודוחים את זה שוב ושוב.

שלי יחימוביץ': פעם עשירית.

רונית תירוש: גילאי 3-4.

רונית תירוש: מצד אחד לא מכירים במס למטפלות ואז אומרים שאנחנו נפתח לכם מעונות, ניתן לכם גילאי שלוש, אבל זה סתם מס שפתיים כי הם לא עושים את זה.

רונית תירוש: למה?

רונית תירוש: תפעילו שיקול דעת.

רונית תירוש: יהיו לך נכדים בגיל הזה.

שי חרמש: כשיהיו לו נכדים, כבר יפעילו את זה.

אמנון כהן: סעיף מספר 262 עולה להצבעה כהצעת הוועדה.

שי חרמש: לא, קודם הסתייגות שלי.

ענת מימון: ההסתייגות שלך היא שהסעיף יימחק.

ענת מימון: אנחנו לא מצביעים על ההסתייגויות האלה אלא הן עולות למליאה.

שי חרמש: אני לא מבין למה.

אמנון כהן: היושב-ראש החליט על כך.

ענת מימון: זאת החלטה של היושב-ראש שהצבעה על הסעיף יימחק עולה ישר למליאה.

ענת מימון: מצביעים רק על הסעיף.

שי חרמש: בסדר, אז נבקש גם הצבעה אישית.

שי חרמש: אז בכלל יהיה מעניין.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על סעיף 262, כהצעת הוועדה, עם התיקונים ל-6 שנים.

אמנון כהן: ה צ ב ע ה סעיף 262 – אושר כהצעת הוועדה

רונית תירוש: אני מבקשת רביזיה.

אמנון כהן: נצביע על הרביזיה.

אמנון כהן: היושב-ראש הקבוע הגיע ואני מפנה את מקומי.

אמנון כהן: חבר הכנסת שב לנהל את הישיבה

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, תחריג את זה מכאן.

רציתי להחריג את זה, אבל זה היה מאוחר מדיי.

רונית תירוש: כלום לא מאוחר.

רונית תירוש: אני מבקשת רביזיה.

אי אפשר כבר להחריג.

רונית תירוש: אני ביקשתי רביזיה.

רונית תירוש: זה אפשר?

זאב אלקין: רביזיה, אפשר להצביע עליה.

רונית תירוש: תוציא את זה מחוק ההסדרים.

רונית תירוש: תן לזה דיון נפרד.

שי חרמש: הוא צוחק לך בפרצוף.

רונית, תורידי, אין מה לעשות עם זה.

זה מאוחר מדיי.

רונית תירוש: מה זה אין מה לעשות?

את רוצה שאני אצביע על הרביזיה?

הרוב יהיה נגד.

אנחנו מצביעים על הרביזיה של חברת הכנסת רונית תירוש.

ה צ ב ע ה הרביזיה לא התקבלה

שי חרמש: צריך לצלם אתכם.

אני מציע שכדי לסיים את הסעיף, קודם תצביע על תחילה.

בסדר.

סעיף 268, תחילה.

אין הסתייגויות.

יש הסתייגות.

הסתייגות של קבוצת קדימה שמציעה במקום "כ"ג בתמוז התשס"ט (ה-15 ביולי 2009), יבוא "1 בינואר 2016".

חיים אורון: תמחק.

מחקתי.

אנחנו מצביעים על סעיף 268, תחולה.

סעיף 268 – אושר פה אחד אנחנו חוזרים לפרק של המים והביוב.

אמנון כהן: יש לי הסתייגויות.

חיים אורון: אני אימצתי את ההסתייגות שאמנון כהן רוצה להצביע עליה.

קודם נצביע על ההסתייגות של אמנון כהן.

אמנון כהן: מה זאת ההסתייגות שלי?

אמנון כהן: אל תביך אותי בבקשה.

חיים אורון: לי יש הסתייגות של חבר הכנסת אמנון כהן שאני אימצתי אותה.

אמנון כהן: אל תעמיד אותי במצב לא נעים.

חיים אורון: אני אימצתי את ההסתייגות שלו ואני מבקש להצביע עליה.

אני מחכה לאיתי.

אולי יש עוד הסתייגויות.

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: אין.

אמנון כהן: הצבעתי על הכל.

אמנון כהן: אין הסתייגויות.

אמנון כהן: רציתי להצביע על החוק, אבל חיכיתי לך.

ההסתייגות של חבר הכנסת חיים אורון שאימץ את ההסתייגות של חבר הכנסת אמנון כהן שהסיר את ההסתייגות שלו.

למה הסרת?

אמנון כהן: מפאת לחץ מסיבי.

שי חרמש: מה ההסתייגות אומרת?

חיים אורון: באישור ועדת הכספים.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת חיים אורון,.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

אמנון כהן: אני לא יכול להצביע נגד.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה על ההסתייגות.

על ההסתייגות יש רביזיה.

חיים אורון: אני מושך אותה.

אמנון כהן: אחרי הצבעה אתה לא יכול למשוך.

חיים אורון: אני יכול למשוך אחרי ההצבעה.

חיים אורון: היא שלי.

אמנון כהן: בסדר.

אמנון כהן: קח אותה ואני אעשה אתה מה שצריך לעשות.

אמנון כהן: אנחנו יודעים לעבוד.

אנחנו מצביעים על פרק ל', מים וביוב.

ה צ ב ע ה פרק ל' – אושר

חיים אורון: עידו, להסתייגות לגבי חיילים משוחררים – סעיף 257, 258 ו-261 - תוסיף גם את אופיר פינס.

אמנון כהן: אני מבקש רביזיה.

יש רביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן על הפרק.

אנחנו עוברים ל-פרק כ"ח, מסים, סעיפים 163, 164, החלה של החוק ותוכנית מס הכנסה שלילי באופן מדורג שתימשך גם בשנים 2009 ו-2010.

בפרק של המסים יש שינויים מאוד משמעותיים.

שי חרמש: בעקבות מאבקה של מירי רגב.

שי חרמש: רק מירי יכולה.

התוכנית היא שכל סעיף או כל קבוצת סעיפים שנוגעת לאותו נושא, היועצת המשפטית של הוועדה תאמר את הנוסח שהתקבל לאחר השינויים שנעשו על ידי ראש-הממשלה ושר האוצר וועדת הכספים.

שי חרמש: אין נייר מודפס?

יש.

מה שמחולק.

שלי יחימוביץ': אדוני, הערה לסדר.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לציין לשבח את חברת הכנסת מירי רגב שעשתה עבודה מדהימה.

אנחנו מצטרפים.

שלי יחימוביץ': היא הובילה מהלך.

שלי יחימוביץ': זה לא פשוט כי יש רגע שבו מקפלים אותך, אבל היא לא התקפלה, והרגע הזה היה רגע מכונן.

יעקב אדרי: אני חושב שאנחנו גורמים לה נזק במחמאות.

שלי יחימוביץ': לא נכון, לא.

שי חרמש: אני רוצה לשאת ברכה לרב עובדיה שבלעדיו זה לא היה קורה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לשבח את אנשי ש"ס כי בלעדיהם זה לא היה קורה.

שלי יחימוביץ': כאשר שומרים על עקרונות וערכים, גם מקבלים הישגים וזה הישג משמעותי שמהווה נחמה על הדברים הנוראיים שקורים.

אמנון כהן: אנחנו מברכים את מפלגת העבודה שברגע האחרון הצטרפה להתנגדות.

אמנון כהן: היא ראתה ש-ש"ס הולכת נחרצות והצטרפה למאבק.

שי חרמש: היושב-ראש, אני רוצה לברך את ש"ס שעלולים ללכת לבחירות עליו והם הימרו עד הסוף.

יעקב אדרי: בגלל כל המחמאות חבר הכנסת גפני שובר את הראש מה לעשות.

מירי רגב: הרב גפני הוביל את התהליך הזה כאן בוועדה.

שלי יחימוביץ': קחי את הקרדיט.

שלי יחימוביץ': מגיע לך.

חברת הכנסת שלי יחימוביץ, אני מצטרף לדברים שאמרת אבל אני רוצה גם לומר שהדיונים בוועדה, היו כאלה שהיו מאוד סקפטיים כשהיו הדיונים בוועדה, דיונים משולבים להראות את התמונה הכוללת בנושא של המיסוי, ובסופו של דבר אני שמח ומצטרף לדברים שלך.

סעיף 163 ו-164.

יש שינויי נוסח?

ענת מימון: אין שינויי נוסח אבל אני רוצה לציין שבדיון בוועדה הוועדה ביקשה לדעת מה קורה עם מס הכנסה שלילי ביחס למה שמתקבל לגבי אורות לתעסוקה.

ענת מימון: אני רוצה לעדכן שממילא זה יהיה משנת 2011 ולכן זה לא משפיע על מס הכנסה שלילי.

שי חרמש: לא הבנתי.

שי חרמש: זאת דחייה בפריסה.

ענת מימון: שם תהיה דחייה בפריסה, ולכן אצלנו לא נוצרת בעיה כי בשנתיים הקרובות אנחנו ממשיכים במתכונת המצומצמת.

שי חרמש: על זה יש הסתייגויות.

רגע, לפני ההסתייגויות.

אין מעבר לעניין הזה שינויי נוסח.

ענת מימון: אין שינויי נוסח.

מה ההסתייגויות?

ענת מימון: יש שתי הסתייגויות שהסעיפים יימחקו ואנחנו לא מצביעים עליהן.

ענת מימון: אפשר להצביע על הסעיף.

אנחנו מצביעים על סעיפים 163 ו-164 בפרק המסים, לגבי מס הכנסה שלילי, תחילת החוק – תוכנית מס הכנסה שלילי באופן מדורג תימשך גם בשנים 2009 ו-2010.

תחולה ארצית של התוכנית מתוכננת רק החל משנת 2011.

ה צ ב ע ה סעיפים 163 ו-164 – אושרו כהצעת הוועדה

שי חרמש: אתם מבינים על מה אתם מצביעים.

חיים אורון: מס הכנסה שלילי יהיה על 16 אלף משפחות ולא על מה שהבטיחו, בכל הארץ.

חיים אורון: על זה הצבעתם עכשיו.

שי חרמש: אין פריסה בכל הארץ והובטח שהיא תהיה.

שי חרמש: עצרתם את הפריסה הארצית.

ביטול הטלת המס הוצבע, אבל יש רביזיה של אמנון כהן והשאלה אם אפשר להוריד אותה.

אמנון כהן: למה?

אמנון כהן: חכה.

אמנון כהן: תן לנו כלים להתמודד אחר כך.

הסרת חסמי מס.

אמנון כהן משאיר את הרביזיה ולכן אנחנו ממשיכים הלאה.

ענת מימון: לסעיף 165(2) פסקה (2), גם הייתה הצבעה.

חבר הכנסת אמנון כהן, יש כאן סעיף של הסרת חסמי מס בשל המרת חוב וכולי.

הסעיף הוצבע ויש רביזיה שלך.

להשאיר אותה?

אמנון כהן: ודאי.

ענת מימון: פסקה (3) היא הטבות מס לישובים, סעיף 11.

ענת מימון: עשו שם התאמות של גובה ההטבות בהתאם להפחתת שיעורי המס.

ענת מימון: בסעיף אין שינוי אבל בהוראת השעה יש שינוי וכאשר נגיע אליה, נדבר על זה.

שי חרמש: אז מורידים או לא מורידים?

שי חרמש: לא הבנתי.

ענת מימון: לא מורידים.

ענת מימון: בהוראת הקבע לא נוגעים.

שי חרמש: לא עושים התאמה.

מיכל דויטש-הנר: כן עושים התאמה.

יש הסתייגויות?

ענת מימון: כן.

ענת מימון: הסתייגות של קבוצות האופוזיציה:

שי חרמש: לא אני כתבתי את ההסתייגות.

חיים אורון: אני לא שם.

שי חרמש: לי אין עניין.

אם כן, אין הסתייגות.

שי חרמש: היא ירדה לא כי היא לא חשובה אלא כי אין עניין ציבורי.

ענת מימון: סעיף 165(3), 166, 171(ג).

אנחנו מצביעים על סעיף 165(3).

ה צ ב ע ה סעיף 165(3) – אושר פה אחד כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 165(4), הנושא של תושב חוזר.

ענת מימון: גם הנושא הזה הוצג בוועדה ולא הוצבע עדיין.

מיכל דויטש-הנר: יש תיקונים בסעיף התחילה שלו.

מיכל דויטש-הנר: לגבי הסעיף הזה, בהוראה המהותית בפסקה (4), אין שינויים אבל בהוראת התחילה, לפי המלצת הוועדה, עשינו שינויים כדלקמן:

מיכל דויטש-הנר: התחייבנו להביא תקנות לאישורה של ועדת הכספים בתוך חצי שנה מיום פרסומו של החוק.

מיכל דויטש-הנר: ההוראה הכללית אומרת שההוראה הזו חלה רק על מי שהיה לעולה חדש או לתושב חוזר ותיק החל מ-1 בינואר 2008 ולגבי מי שהיה לעולה חדש או לתושב חוזר ותיק מה-1 בינואר 2007 ועד 31 בדצמבר 2007, התקנה המוצעת תחול עליו ובלבד שהוא ביצע את ההשקעות לפני עלייתו לישראל.

שי חרמש: אין מגבלה על גודל ההשקעה?

מיכל דויטש-הנר: זה אך ורק סעיף הסמכה לשר האוצר.

מיכל דויטש-הנר: שר האוצר יביא לאישורה של ועדת הכספים תקנות שיאמרו לגבי איזו השקעה יקבלו כמה שנות הארכה.

שי חרמש: זאת הרשאה כללית.

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סעיף 165(4) – אושר פה אחד

ענת מימון: הסעיפים הבאים – 165(5) ו-(6).

מיכל דויטש-הנר: נמחקו.

ענת מימון: זה הנושא של נקודות זיכוי לתואר.

מיכל דויטש-הנר: נמחקו.

איפה נמחק?

רונית תירוש: הגיעו להסכם.

רונית תירוש: מצוין.

מיכל דויטש-הנר: פסקה (5) ו-(6) נמחקו.

שי חרמש: איזו ממשלה נהדרת.

שי חרמש: מילר, כל הכבוד.

עם כל הכבוד, יש חברי כנסת שסידרו את זה.

אנחנו הזענו, ירקנו דם, ובסוף אומרים לנו שהסעיפים נמחקו.

שי חרמש: אני לא יודע למה לא נותנים לי את הכבוד.

שי חרמש: זאת הייתה הסתייגות שלי.

שי חרמש: הרב גפני, זה מגיע לי כי זאת הסתייגות שלי.

שי חרמש: תגיד את זה.

כל ההישגים של ועדת הכספים זה שי חרמש בגלל שיש לך הסתייגויות בכל הסעיפים.

אני מבקש, היות שהחוק הגיע לכאן, אי אפשר למחוק את זה כך.

אני מבקש שמי שנגד הסעיפים האלה, פסקה (5) ו-(6), ירים את ידו.

שני הסעיפים נמחקו

ענת מימון: סעיף 171(ה) הוא התחולה של זה.

מי נגד התחולה של הסעיף הזה?

ה צ ב ע ה סעיף התחולה נמחק

פסקות (8), (9) ו-(10) בסעיף 165.

מיכל דויטש-הנר: זה קשור לתיקון של הסעיף של העולים החדשים והתושבים החוזרים הוותיקים.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו מתקנים גם את סעיפי פרק הנאמנויות שקשורים לסעיף הזה.

אין הסתייגויות.

אנחנו מצביעים על הסעיפים.

ה צ ב ע ה סעיף 165 פסקאות (8), (9) ו-(10) – אושרו

פסקה (11) בסעיף 165 היא הוראת הקבע לעניין רווחים לחלוקה.

עוד מעט מיכל תסביר את זה שוב.

סעיף 168 הוא הוראת השעה לגבי חלוקת דיבידנד בשנים 2009 ו-2010 לעניין סעיף 125ב לפקודה.

כאן היו שינויים.

שי חרמש: גמרו לחלק מתנות לעשירים?

הסתייגויות לסעיף 168.

קבוצת מרצ, קדימה, חד"ש, בל"ד, רע"מ-תע"ל והאיחוד הלאומי מציעות שהסעיף יימחק.

לחילופין, במקום "12 אחוזים" – שזה שיעור המס שרוצים להטיל על רווחים הראויים לחלוקה – יבוא "10 אחוזים".

חיים אורון: תמחק את זה.

שי חרמש: תמחק.

שי חרמש: זה על דעת האופוזיציה.

שלי יחימוביץ': איפה ההסתייגות שלי?

בפסקה (1) במקום "1 בינואר 2010" יבוא "1 באוגוסט 2009", שזאת הקדמה.

חיים אורון: תמחק.

שי חרמש: תוריד.

שי חרמש: להשאיר את ביטול הסעיף.

להשאיר את ביטול הסעיף?

שי חרמש: ודאי.

הסעיף יימחק.

בפסקה (3) במקום "2012" יבוא "2010".

גם את זה להוריד?

שי חרמש: תוריד.

שלי יחימוביץ': מה עם ההסתייגות שלי?

איזו הסתייגות את רוצה?

שי חרמש: אני מודיע לקואליציה שזאת הטבה של מאות מיליוני שקלים.

שי חרמש: כל עם ישראל, את כל הרווחים, ישאב היום החוצה, הביתה, במס של 12 אחוזים.

שי חרמש: רבותיי, השתגעתם.

שי חרמש: אתם לא נורמלים.

שי חרמש: אתם לא מבינים על מה מדובר.

שי חרמש: רבתם על מע"מ, אבל כאן יש יותר ממע"מ.

שי חרמש: יש כאן אנשים שצברו רווחים בחברות ושואבים הכל החוצה במחירי מציאה.

שי חרמש: אתם לא מבינים מה כתוב כאן.

שי חרמש: תקראו מה כתוב כאן.

שי חרמש: השתגעתם.

שי חרמש: אין כסף למדינה ומחלקים מתנות.

שי חרמש: אל תדאג, לא למצביעי ש"ס, להם אין חברות עם רווחים.

שלי יחימוביץ': אלה בעלי חברות שמושכים דיבידנדים.

שלי יחימוביץ': בשנה הזאת הם מקבלים הנחה.

אמנון כהן: איזה דיבידנדים ימשכו השנה?

אמנון כהן: כולם מפסידים כסף.

שי חרמש: לא, דיבידנד צבור.

שי חרמש: זה הסעיף הכי שערורייתי שהיה כאן הבוקר.

שי חרמש: כל דבר בלעתי, אבל זה טירוף.

שי חרמש: המדינה חסרה כסף ועושים מכירת חיסול.

שי חרמש: יש גבול לשיגעון.

שי חרמש: השתגעתם, אבל יש גבול לשיגעון.

אתה היית בדיון על הסעיף הזה?

שי חרמש: אני לא צריך את הדיון.

שי חרמש: אני קורא את החומר ואני לא אידיוט.

שי חרמש: אתם בכלל מבינים מה זה אומר?

שי חרמש: אלה מאות מיליוני שקלים שנותנים מתנה.

חבר הכנסת שי חרמש, אם אתה אומר כדי לדחות את העניין, זה בסדר.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת רביזיה.

אם מדובר לגופו של עניין, היה דיון בוועדה.

אמנון כהן: דיון מעמיק.

השאלות שלך נשאלו וההסבר היה שדרך זה המדינה רוצה למשוך כסף.

שי חרמש: במזומן, במחיר חצי מחיר.

זאת הסיבה.

הסבירה את זה רשות המסים.

זאת הסיבה שרוצים למשוך כסף.

זאת הסיבה לחוק הזה.

שי חרמש: בחצי מתנה.

ענת מימון: אני מקריאה את ההסתייגות של חבר הכנסת חיים חיים אורון:

ענת מימון: יימחק הסעיף המטורף הזה שמפזר מאות מיליונים למי שיש להם.

שי חרמש: גם לי יש הסתייגות.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת חיים אורון, גם לאחר ההסבר שלי.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

שי חרמש: יש הסתייגות שלי, לבטל את זה בלי מטורף.

אנחנו מצביעים על הסעיפים.

ה צ ב ע ה הסעיפים אושרו

ענת מימון: סעיף 165(12), הוראת הקבע לגבי שיעור המס על יחידים.

שלי יחימוביץ': רביזיה.

שי חרמש: מתנה במאות מיליוני שקלים.

אנחנו מצביעים על הרביזיה.

שלי יחימוביץ': לא עכשיו.

את רוצה להשאיר את הרביזיה?

תשאירי את הרביזיה.

יהיה לאמנון כהן עוד כוח מהרביזיה שלך.

ענת מימון: סעיף 165(12), שיעורי המס על יחידים.

ענת מימון: מה שאתם רואים לפניכם זאת הוראת הקבע של שיעורי המס שיהיו בשנת 2016, בשיעורים של 2016 לא היה שינוי.

ענת מימון: את השינויים תראו בהמשך בהוראות השעה.

ענת מימון: כלומר, השיעורים עכשיו הם כמו בכחול.

שי חרמש: אין לי את הנייר המתוקן.

צריך להיות לך נוסח לוועדת הכספים מהיום, מספר 2.

אם אין לך, נדאג שיהיה לך.

שי חרמש: אני לא יכול להצביע נגד דבר שלא קראתי.

מיכל דויטש-הנר: זה אותו הדבר כמו בכחול.

ענת מימון: אני שוב מציינת שמדובר כאן על נוסח שלא שונה.

ענת מימון: השינויים הם בהמשך ואנחנו נגיע אליהם.

ענת מימון: לנוסח הזה יש הסתייגויות.

מי בעד ההסתייגות?

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

שי חרמש: מי שלא הצליח לקבל בדיבידנד, יקבל מס הכנסה.

ענת מימון: יש עוד הסתייגות לגבי כל שינויי השיעורים.

את זה אפשר להעלות למעלה.

ענת מימון: במקום "24" יבוא "23 אחוזים".

חיים אורון: תמחקי את זה.

שי חרמש: זה מס חברות?

ענת מימון: לא, שיעור מס יחידים.

שי חרמש: מה זה מס יחידים 23?

שי חרמש: אין דבר כזה.

את זה אתה כתבת.

שי חרמש: אני לא כתבתי את השטויות האלה.

מה זה לא?

זה קדימה.

שי חרמש: אני לא חתום על קדימה.

אתה לא בקדימה?

שי חרמש: אני שחקן יחיד כאן.

שי חרמש: אני לא קדימה.

תמחקי את ההסתייגות.

אנחנו מצביעים על סעיף 165(12).

ה צ ב ע ה סעיף 165(12) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 165(13), שיעור מס חברות.

ענת מימון: זה שיעור הקבע שיהיה בשנת 2016 והוא הופך להיות 18 אחוזים.

ענת מימון: אין כאן שינוי עדיין.

מיכל דויטש-הנר: להבדיל מהכחול שמונח בפני חברי הוועדה שה-18 אחוזים מס חברות היה צריך להתחיל בשנת 2015, כאן מוצע שה-18 אחוזים יתחילו בשנת 2016.

שי חרמש: נהדר.

שי חרמש: אני בעד.

שי חרמש: כל הכבוד לממשלה.

יש הסתייגויות?

ענת מימון: כן.

אין, הם מחקו את ההסתייגויות מפני שהם עכשיו בעד.

ענת מימון: יש הסתייגות אחת שאומרת שעל החברות הרווחיות בעשירון העליון יוטל מס צריכה בשיעור של 10 אחוזים.

חיים אורון: הם דוחים בשנה, אבל זה 18 אחוזים.

אתם בעד ההסתייגות הזאת?

חיים אורון: איזו הסתייגות?

ענת מימון: על החברות הרווחיות בעשירון העליון והמאיון העליון יוטל מס צריכה של 10 אחוזים.

חיים אורון: כן.

חיים אורון: תורידי.

ענת מימון: יש עוד הסתייגות, במקום "18 אחוזים", יהיה "22 אחוזים".

אנחנו מצביעים על הסעיף.

ה צ ב ע ה סעיף 165(13) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 165(14) ו-(16).

ענת מימון: אלה הסעיפים של המידע מהביטוח הלאומי.

ענת מימון: אלה סעיפים שהוצבעו בוועדה ויש עליהם רביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן.

אמנון כהן: תמשיך להישאר הרביזיה.

ענת מימון: יש הסתייגות שהגיעה אחרי ההצבעה, אבל אנחנו לא מעלים אותה כי היא הייתה אחרי ההצבעה.

ענת מימון: סעיף 165(17), סעיף שמדבר על הגשת טופס 6111 באופן מקוון.

ענת מימון: זה סעיף שגם נדון והוצבע ויש עליו רביזיה.

יש כאן שלושה סעיפים כאשר מדובר על דיווח מקוון.

יש אנשים שמסיבות שונות, שהמנהל של רשות המסים יגיע למסקנה שהם באמת לא יכולים להעביר את הדיווח באופן מקוון אלא שהמידע או הדיווח יוגשו באמצעי מגנטי.

שי חרמש: מנהל יהיה רשאי לפטור.

המנהל רשאי.

מיכל דויטש-הנר: יש לך הסמכה, אבל ההסמכה היא בשל סכום מחזור עסקאותיו.

אני מבקש שלמנהל תהיה סמכות לגבי מי שלא משתמש באינטרנט.

אמנון כהן: יש אנשים שמבחינה הלכתית לא משתמשים באינטרנט.

אם אתם לא רוצים, לא יעבור הסעיף הזה.

מיכל דויטש-הנר: אי אפשר.

אז לא יעבור הסעיף.

אני נותן לך את הסמכות.

בועז סופר: אדוני היושב-ראש, יכול המשתמש לגשת לרואה חשבון או ליועץ מס.

הבנתי, אבל אני רוצה לתת סמכות למנהל, הכל על פי שיקול דעתו.

הרי כאשר אתה עובר למהפכה כזאת בחקיקה, אלה לא רובוטים.

בועז סופר: הדבר היחידי שאפשר לעשות הוא לאפשר למישהו ולעשות גם במשרד שלנו.

אני לא מבקש את ההסבר שלך.

עם כל הכבוד, אנחנו ניהלנו דיונים על העניין הזה, ישבנו גם עם זאב אלקין, ואני לא מבקש לעשות שום מהפיכה.

אתה רוצה שאני אעביר כאן חוק, שאני אצביע בעדו, ואתה לא נותן אפילו אפשרות למנהל לשקול.

יהודה נסרדישי: הרב גפני, אתה מרוקן את הצעת החוק מתוכן.

יהודה נסרדישי: כל אחד יאמר לי שאין לו אינטרנט.

אל תיתן לו.

מה הבעיה?

אני פשוט לא מבין.

אמנון כהן: יש לך סמכות.

מיכל דויטש-הנר: אבל צריך לגדר.

יהודה נסרדישי: צריך לגדר את הסמכות הזאת.

יהודה נסרדישי: זה לא יכול להיות חופשי.

אמנון כהן: תמצאו ניסוח משפטי שיענה על הצרכים.

יהודה נסרדישי: הרב גפני, אני מתחייב לפתוח עמדת אינטרנט.

אני נותן לך את הסמכות.

יהודה נסרדישי: אני אשים להם עמדה במשרד.

אתה נותן סמכות למנהל לגבי כל מי שאין לו אינטרנט.

יהודה נסרדישי: אני מוכן לתת לו עמדה במשרד שיבוא וישדר את זה.

ענת מימון: בוא ננסה להגדיר את הסמכות.

ענת מימון: באיזה מצבים אתם מוכנים?

בועז סופר: אנחנו מציעים – ולא איכפת לנו לעגן את זה – לאפשר לכל אחד שלא רוצה להשתמש באינטרנט ולא רוצה ללכת ליועץ מס, לבוא אלי למשרד.

יהודה נסרדישי: לכל פקיד שומה.

מיכל דויטש-הנר: יש לנו קבלת קהל.

בועז סופר: אין לי בעיה גם לעגן את זה ואין לי בעיה להתחייב לוועדה.

מי שלא משתמש באינטרנט?

יהודה נסרדישי: אין בעיה.

יהודה נסרדישי: שיבוא למשרד.

הוא לא רוצה לבוא למשרד.

מיכל דויטש-הנר: אז איך הוא יעשה את זה?

אני לא מבין מה מפריע לכם להכניס את זה בסעיף.

מיכל דויטש-הנר: תנו לנו שלוש דקות.

תחשבו על פתרון.

אפשר לעבור בינתיים לסעיף הבא.

סעיף 172(1)(א).

ענת מימון: לא.

ענת מימון: סעיף 166.

ענת מימון: הוראות שעה לגבי הטבות מס לישובים.

ענת מימון: זאת התאמת ההטבות שנותנים להם לגובה שיעורי המס.

מיכל דויטש-הנר: בסעיף הקודם הצבעתם על הוראת השעה לגבי שיעורי הזיכוי לפי סעיף 11 לפקודה.

מיכל דויטש-הנר: אמרנו שלגבי השנים, שיעורי הזיכוי החל משנת 2016 אינם משתנים ביחס לכחול והייתה כאן הצבעה בעד.

מיכל דויטש-הנר: עכשיו אנחנו מדברים על הוראות השעה של שיעורי הזיכוי לפי סעיף 11.

מיכל דויטש-הנר: בכחול יש הוראות שעה של 2012-2013 והוראת שעה לגבי 2014 ו-2015.

מיכל דויטש-הנר: לאור העובדה שתכף נגיע להוראת השעה לגבי שיעורי המס שיחולו על יחידים ששינינו אותם לאור זה שנגיע לסעיפי מע"מ על פירות וירקות ותיירות נכנסת, אנחנו שינינו את שיעור הזיכוי לפי סעיף 11 כך שבשנים 2012-2013 לגבי ישובים ששיעור הזיכוי בהם הוא 25 אחוזים, לא נפחית את שיעור הזיכוי ל-23 אלא ל-24 אחוזים מהטעם שבאותם שנים שיעורי המס, העלינו במעט את ההפחתות.

מיכל דויטש-הנר: לכן אנחנו הרי התחייבנו בפני הוועדה, וגם בדברי ההסבר של הכחול וגם כאשר הקראנו את זה בפעם הקודמת, שאנחנו משמרים את גובה ההטבות שלפי סעיף 11 ואנחנו לא רוצים לפגוע בהיקף ההטבות ובגובה ההטבות שניתנות מכוחו של סעיף 11 אבל אנחנו לא רוצים להגדיל אותן.

מיכל דויטש-הנר: לכן אנחנו מבקשים שבסעיף 166(א)(2) ובסעיף 166(א)(3)(א), במקום "25 אחוזים" יקראו "24 אחוזים".

שי חרמש: אתם ממשיכים לחלק מתנות?

ענת מימון: לסעיף הזה יש שתי הסתייגויות.

ענת מימון: במקום "12 אחוזים" יבוא "11 אחוזים".

ענת מימון: במקום "23 אחוזים" – שהיום זה 24 אחוזים – יבוא "21 אחוזים".

מיכל דויטש-הנר: אם אתם מציעים פחות, אתם פוגעים בתושבי הישובים.

חבר הכנסת אורון, למחוק את ההסתייגות הלא נורמלית הזאת?

ענת מימון: לגבי הפחתות מס.

ענת מימון: אתם בעצם פוגעים בישובים.

חיים אורון: עם כל הכבוד, מה שכתוב בהסתייגויות שלא חתמתי עליהן, אני לא שם.

ההסתייגות נמחקה.

שי חרמש: גם אני לא כתבתי אותה.

ענת מימון: אפשר להצביע על סעיף 166(א).

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סעיף 166(א) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: אפשר להצביע על סעיף 166 כולו.

אנחנו מצביעים על סעיף 166 כולו.

ה צ ב ע ה סעיף 166 – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 167 זה סעיף שכולל הוראות שעה לשנים 2010 עד 2015 לעניין שיעור המס על יחידים.

ענת מימון: זה הסעיף שהיה בו את השינוי לגבי שיעורי המס.

מיכל דויטש-הנר: כאשר בכחול היו שיעורי מס לגבי יחידים, הוראות שעה, מ-2011 עד 2015.

מיכל דויטש-הנר: בכחול בעצם אמרנו, וכך גם בדיון הקודם, שמתווה הפחתות המס שנעשה במסגרת תיקון 147 לפקודה וחוקק ב-2005, נשאר בתוקף ואנחנו מתחילים להפחית מ-2011.

מיכל דויטש-הנר: לאור הסעיפים הבאים שנגיע אליהם, שנמחקו, אנחנו מתחילים את הפחתות המס אמנם ב-2010, אבל במתווה שונה מהחוק שהיה קיים בתיקון 147.

אמנון כהן: זה בגלל שאמנון כהן שם הסתייגות ופחדתם שזה יעבור.

מיכל דויטש-הנר: כבודו, אנחנו רוצים להקריא את הנוסח כי זה סעיף חדש.

מיכל דויטש-הנר: לגבי שנת המס 2010 יקראו את סעיף 121 לפקודה כך: 121.

מיכל דויטש-הנר: שיעור המס ליחיד לגבי שנת המס 2010 – (1) (א) המס על יחיד לשנת המס 2010 יהיה כלהלן: (1) על כל שקל חדש מ-147 אלף השקלים החדשים הראשונים – 30 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: (2) על כל שקל חדש מ-147,001 שקלים חדשים עד 454,680 שקלים חדשים – 33 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: (3) על כל שקל חדש נוסף, 45 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: (1) על כל שקל חדש מ-55,080 השקלים החדשים הראשונים – 10 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: (2) על כל שקל חדש מ-55,081 שקלים חדשים עד 97,920 שקלים חדשים – 14 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: (3) על כל שקל חדש מ-97,921 שקלים חדשים עד 147 אלף שקלים חדשים – 23 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: (4) על כל שקל חדש מ-147,001 שקלים חדשים עד 211 אלף שקלים חדשים – 30 אחוזים.

פסקה (1), רק השינוי בסכומים ולא להקריא מעבר לזה כלום.

מיכל דויטש-הנר: בסעיף קטן (ב) ביחס לכחול, מתווה המס שמוצע ב-2011 הוא בעצם שונה ממה שהוצע בכחול והוא זהה למתווה של 2010 בשינויי מדרגות, כך שבהכנסות שאינן מיגיעה אישית, 30 אחוזים, במקום 27 אחוזים כמוצע בכחול, 33 אחוזים במקום 32 אחוזים כמוצע בכחול, ו-45 אחוזים במקום 44 אחוזים כמוצע בכחול.

מיכל דויטש-הנר: לגבי הכנסות מיגיעה אישית ולגבי הכנסות של יחיד שמלאו לו 60 שנים, במקום 20 אחוזים, 23 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 27 אחוזים, 30 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי 2012, לגבי הכנסות שאינן מיגיעה אישית, להבדיל מהכחול בו הצענו 26 אחוזים, אנחנו מציעים 29 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 31 אחוזים, 32 אחוזים ובמקום 43 אחוזים, 44 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי הכנסות מיגיעה אישית והכנסות של מי שמלאו לו 60 שנים, במקום 19 אחוזים, 21 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 26 אחוזים, 29 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי שנת 2013, לגבי הכנסה שאינה מיגיעה אישית, במקום 25 אחוזים, אנחנו מציעים 28 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 30 אחוזים, אנחנו מציעים 31 אחוזים, ובמקום 42 אחוזים, אנחנו מציעים 43 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי הכנסה חייבת מיגיעה אישית והכנסה חייבת של יחיד שמלאו לו 60 שנים, במקום 18 אחוזים, אנחנו מציעים 20 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 25 אחוזים, 28 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי שנת 2014, לגבי הכנסה שלא מיגיעה אישית, במקום 24 אחוזים, אנחנו מציעים 27 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 29 אחוזים, 30 אחוזים ובמקום 41 אחוזים, 42 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי הכנסה חייבת מיגיעה אישית והכנסה של מי שמלאו לו 60 שנים, במקום 18 אחוזים, אנחנו מציעים 19 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 24 אחוזים, 27 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי שנת המס 2015, לגבי הכנסה שלא מיגיעה אישית, במקום 24 אחוזים, 26 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 28 אחוזים, 29 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: במקום 40 אחוזים, 41 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לגבי הכנסה מיגיעה אישית ולגבי הכנסה של יחיד שמלאו לו 60 שנים, במקום 24 אחוזים, אנחנו מציעים 26 אחוזים, כאשר אני מזכירה שלגבי 2016 ואילך אין שינוי ביחס למה שהוצע בכחול.

ענת מימון: יש הסתייגות אחת – השאלה אם אתם עדיין עומדים עליה – לגבי הפחתת המסים הישירים שמביאה להפסד הכנסות.

ענת מימון: ההסתייגות היא של כל סיעות האופוזיציה ואומרת:

חיים אורון: תורידי את ההסתייגות.

שי חרמש: לי אין הסתייגות לסעיף 167.

חיים אורון: אני מבקש בכל הסעיפים בכל השנים לעצור את ההורדות בין 240 ל-454.

חיים אורון: זאת אומרת, בשיעורים הגבוהים.

ענת מימון: לקחת את השיעורים של 2009 ולהמשיך אותם.

חיים אורון: לא, בשיעורים הגבוהים לעצור את ההורדות.

ענת מימון: להצמיד אותם לשיעורים כיום.

חיים אורון: לעשות את ההורדות עד השיעור שמופיע בדרך כלל ב-121(2).

חיים אורון: זאת אומרת, בשלושת המדרגות הנמוכות לתת הורדות ובשתי המדרגות הגבוהות להשאיר את זה גבוה.

שלי יחימוביץ': גם אני רוצה להוסיף הסתייגות.

שלי יחימוביץ': אני רוצה להקפיא את הרפורמה במס עד לשנת 2016.

שי חרמש: זה גורף על הכל.

ענת מימון: ליחידים, נכון?

שלי יחימוביץ': ליחידים.

שי חרמש: אחר כך נגיע גם לחברות.

ענת מימון: יש לי הסתייגות נוספת של חבר הכנסת אמנון כהן.

קודם נצביע על ההסתייגות של חיים אורון.

ה צ ב ע ה בעד – 6 נגד – 8

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

ענת מימון: יש עוד הסתייגות של חבר הכנסת אמנון כהן.

אמנון כהן: בעקבות זה שהממשלה באה להבנות וההסתייגות עשתה את שלה, אני חושב שאנחנו צריכים להסיר אותה.

ענת מימון: אפשר להצביע על סעיף 167.

אנחנו מצביעים על סעיף 167.

ה צ ב ע ה סעיף 167 – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: על סעיף 168 הצבענו.

ענת מימון: סעיף 169, מס חברות.

מיכל דויטש-הנר: נוסח שמופיע בפני חברי הוועדה, כמו שציינו קודם, 18 אחוזים שקראנו את סעיף הקבע של מס חברות יתחיל מ-2016 ולא מ-2015 כמוצע בכחול.

מיכל דויטש-הנר: לכן הוראות השעה שמצוינות כאן הן החל מ-2011 עד 2015 ולהבדיל מהמוצע בכחול הפחתות מס חברות שהוצעו שם לגבי שנות המס 2009 ו-2010, אינן כאן.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו מתחילים להפחית מס חברות רק מ-2011.

מיכל דויטש-הנר: רוצה לומר ששיעור מס החברות ב-2009 הוא 26, שיעור מס החברות ב-2010 הוא 25, ושיעור מס החברות ב-2011 הוא 24.

מיכל דויטש-הנר: זה כבר בנוסח שבפניכם.

זאת אומרת שאנחנו מדברים על הפחתה כפולה של העניין.

אמנון כהן: לא.

אמנון כהן: להפך, חצי.

המשמעות של העניין היא שמה שהוחלט עכשיו על הפחתה של ההפחתה, קיצוץ ההפחתה, זה בעצם קיצוץ כפול של ההפחתה.

מיכל דויטש-הנר: למה כפול?

בגלל שזה גם ב-2010 וגם ב-2009.

יהודה נסרדישי: על שנת 2009 ו-2010 בלבד.

החלטת האוצר.

מיכל דויטש-הנר: החלטת הממשלה.

אם אני מבין נכון – אני הרי לא מבין בהפחתות המסים – זה נכון שבעקבות הדיון בוועדת הכספים שאמרנו שאי אפשר לתת לחברות כל כך הרבה כסף לקחת מע"מ על פירות וירקות, ההחלטה שלכם עכשיו היא בעצם החלטה גם ב-2009 וגם ב-2010 וההפחתה היא פחות ממה שהצעתם מלכתחילה.

יהודה נסרדישי: כן.

שי חרמש: יוצרים מקור הכנסה מול המע"מ.

אנחנו יכולים להצביע על זה?

תורידו את ההסתייגות.

הן מיותרות.

שי חרמש: אני מוריד.

מיכל דויטש-הנר: לשנת המס 2011 – 24 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לשנת המס 2012 – 23 אחוזים.

מיכל דויטש-הנר: לשנת המס 2013 – 22 אחוזים, לשנת המס 2014 – 21 אחוזים, לשנת המס 2015 – 20 אחוזים.

ענת מימון: הסתייגויות.

ענת מימון: שוב, כל סיעות האופוזיציה הסתייגות לגבי שינוי השיעורים.

חיים אורון: תמחקי.

שי חרמש: למחוק.

שי חרמש: אני מוריד.

חיים אורון: אני מציע הצעה אחת.

חיים אורון: בשנת 2009, 2010, 2011 – לא יופחת מס החברות.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת אורון.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה אנחנו מצביעים על אישור סעיף 169 כהצעת הוועדה.

זאת הצעה שאנחנו יזמנו אותה.

ה צ ב ע ה סעיף 169 – אושר כהצעת הוועדה

אמנון כהן: הייתה לי הסתייגות.

אמנון כהן: מה עשיתם עם ההסתייגות שלי?

אמנון כהן: בעקבות זה ששר האוצר הוריד את המע"מ על פירות וירקות, צריך מאיזשהו מקום להביא כסף ולכן ההסתייגות שלי הייתה במקומה.

ענת מימון: סעיף 170 נמחק.

ענת מימון: זה סעיף שמתקן את סעיף 147 לגבי מס חברות.

ענת מימון: כרגע, בגלל שאנחנו לא מפחיתים בשנים האלה, אנחנו לא צריכים את זה.

מיכל דויטש-הנר: סעיף 170 בעצם תיקן.

ענת מימון: הסעיף ירד.

חיים אורון: מה עם 171?

מיכל דויטש-הנר: עכשיו אלה סעיפי התחילה.

מה עם המס על היחידים?

ענת מימון: הצבענו כבר.

מיכל דויטש-הנר: ביקשת ממני לקרוא רק את השיעורים.

היה לי נאום שהכנתי אתמול בלילה על המס על היחידים.

שי חרמש: חלף מבלי שהרגשת.

אני עסוק באינטרנט ואתם לא אומרים לי מתי.

מיכל דויטש-הנר: ביקשת שאקריא רק את השינויים בשיעורים.

שי חרמש: עברת את זה עם ברכת האופוזיציה.

בסדר.

פסקה (א) להוראות התחילה, לגבי הפטור של רווחים שנצברו מ-2003 עד 2007, ועל זה כבר הצבענו.

פסקה (א) בסעיף 171 – הוצבעה.

לגבי הסעיף הזה יש הסתייגות: בכל מקום בסעיף במקום "ה-1 ביולי 2009" יבוא "1 בינואר 2010".

שי חרמש: יורד.

ההסתייגות ירדה.

סעיף קטן (ב) – יימחק.

גם להוריד?

שי חרמש: כן.

חיים אורון: אני מבקש להצביע על סעיף 271.

סעיף 171(א) כבר הוצבע.

סעיף 171(ב) כבר הוצבע.

סעיף 171(ג).

ענת מימון: התחילה של סעיף 11.

שי חרמש: הסבר.

מיכל דויטש-הנר: זאת התחילה שאמרנו קודם שההוראה של סעיף 11, הפחתת שיעורי הטבות מס בישובים, מתחילה ב-2016 כאשר יש שתי הוראות שעה.

מיכל דויטש-הנר: יש כאן שינוי של הנוסח שהקראנו בפעם הקודמת והיועצים המשפטיים אומרים שצריך להקריא אותו מחדש.

ענת מימון: הסתייגות של כל סיעות האופוזיציה: במקום "1 בינואר 2016" יבוא "1 באוגוסט 2009".

שי חרמש: נמחקה.

ענת מימון: אפשר להצביע על סעיף 171(ג).

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סעיף 161(ג) – אושר כהצעת הוועדה

סעיף 171(ד) הוא הסעיף של התושבים החוזרים ותושבי ישראל לראשונה.

יש כאן שינויים לאור מה שדיברנו בוועדה וכפי שהציגה מיכל קודם לכן.

לסעיף יש הסתייגות של סיעות האופוזיציה.

שי חרמש: מבוטלת.

נמחקה.

אני מקריא את השינויים בסעיף קטן (ד): על אף האמור בפסקה (1), הסעיפים האמורים באותה פסקה יחולו על מי שהיה תושב ישראל לראשונה או תושב חוזר ותיק בתקופה שתחילתה ביום י"א בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007) וסיומה ביום כ"ב בטבת התשס"ח (31 בדצמבר 2007) ובלבד שביצע את ההשקעות כאמור בסעיף 14(ד) לפקודה כנוסחו בסעיף 165(4) לחוק זה לפני המועד שהיה תושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק.

תקנות ראשונות לפי סעיף 14(ד) לפקודה כנוסחו בסעיף 165(4) לחוק זה יובאו לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

אנחנו מצביעים על סעיף 171(ד).

ה צ ב ע ה סעיף 171(ד) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 171(ה) הוא נקודות זיכוי.

ענת מימון: זה ירד ואנחנו לא מצביעים עליו.

אנחנו הורדנו.

אמנון כהן: חשוב שייאמר לפרוטוקול שהוועדה הורידה.

סעיף 171(ה) זה הסעיף שאנחנו הורדנו.

סעיף 171(ו), היות שאנחנו דואגים לסטודנטים, אנחנו מורידים את הסעיף.

אנחנו מצביעים על ההורדה.

ה צ ב ע ה הסעיף ירד

סעיף 171(ז), הוראת תחילה וכאן יש שינוי האומר:

יש הסתייגות: במקום 1 בינואר 2010.

חיים אורון: תמחק.

אנחנו מצביעים על סעיף 171(ז).

ה צ ב ע ה סעיף 171(ז) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 171(ח), סעיף תחילה לגבי סעיף ההתאמות של הסכומים לגבי שיעורי המס של היחידים.

ענת מימון: אפשר להצביע.

אנחנו מצביעים על סעיף 171(ח).

ה צ ב ע ה סעיף 171(ח) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 171(ח)(1) סעיף חדש שנוסף לגבי שיעורי המס ליחידים.

ענת מימון: התחילה היא ב-1 בינואר 2010 ואני מקריאה את הנוסח: תחילתו של סעיף 121 לפקודה כנוסחו בסעיף 165(12) לחוק זה, ביום ט"ו בטבת התש"ע (1 בינואר 2010) והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.

שי חרמש: זה הקפאת הורדות המס?

מיכל דויטש-הנר: לא נגענו בשיעורי מס יחידים 2009.

שי חרמש: זה המקור למע"מ.

מיכל דויטש-הנר: שינינו בתיקון 147 ל-2010 ושינינו את המוצע בכחול לגבי יחידים ב-2011, 2012, 2013 ו-2014.

שי חרמש: בקיצור, בשנת 2009 ו-2010 אין הורדות מס.

בכחול לגבי 2009 לא הייתה הצעה של הפחתה?

מיכל דויטש-הנר: לא.

מיכל דויטש-הנר: בכחול בכלל התחלנו עם יחידים רק ב-2011.

אנחנו מצביעים על סעיף 171(ח)1).

ה צ ב ע ה סעיף 171(ח)(1) – אושר כהצעת הוועדה

מיכל דויטש-הנר: סעיף 171(ט) הוא סעיף התחילה של מס חברות.

מיכל דויטש-הנר: זה היה בהוראת הקבע, בהוראה המהותית.

מיכל דויטש-הנר: זה התחילה של ה-1 בינואר 2016.

אנחנו מצביעים על סעיף 171(ט).

ה צ ב ע ה סעיף 171(ט) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 171(י) הוא סעיף לגבי המידע של הביטוח הלאומי.

ענת מימון: זה סעיף שהוצבע עליו אבל יש בו שינוי ויש רביזיה.

קריאה: על הסעיף הזה היה דיון מקביל בוועדת העבודה.

מיכל דויטש-הנר: הצביעו על הסעיפים האלה כבר בשבוע שעבר.

יש עוד משהו להצביע עליו?

ענת מימון: לסעיף 126, מס חברות, יש הסתייגות שאומרת 2016.

חיים אורון: אני מבקש להצביע על סעיף 172, מע"מ על ירקות ופירות.

ההסתייגות תעלה למעלה.

חיים אורון: אני מבקש להצביע עכשיו על סעיף 172.

ענת מימון: אני רוצה לציין לגבי ההסתייגויות.

ענת מימון: כל הסתייגות שהיא מעל 5.4, כמובן שהיא הסתייגות תקציבית ואלה רוב ההסתייגויות.

ענת מימון: סימן (ה), סעיף 172(1), זה הסעיף שמגדיר חתימה אלקטרונית מאובטחת וחתימה אלקטרונית מאושרת.

ענת מימון: הקראנו אותו אבל לפני שמצביעים יש הסתייגויות.

ענת מימון: ההסתייגות הראשונה היא של סיעות האופוזיציה לגבי ההגדרה של עסק פטור.

ענת מימון: הם רוצים להעלות את הסכום מ-100 אלף שקלים ל-150 אלף שקלים.

חיים אורון: אני לא יודע מי כתב את זה.

חיים אורון: אתם עומדים על זה?

שי חרמש: לי אין הסתייגות.

שי חרמש: אני לא הסתייגתי.

אורי אריאל: כן, למה לא?

ענת מימון: חבר הכנסת אדרי, אתם עומדים על ההסתייגות של עוסק פטור, להעלות את הסכום?

ענת מימון: חבר הכנסת אורון הוריד אותה.

חיים אורון: תורידו.

ענת מימון: יש עוד הסתייגות שלכם: למחוק את ההגדרה חתימה אלקטרונית מאובטחת.

שי חרמש: מי רצה את זה?

ענת מימון: כל סיעות האופוזיציה.

חיים אורון: תמחקי.

שי חרמש: מבוטל.

ענת מימון: אפשר להצביע על סעיף 172(1) כולו עד (2).

חיים אורון: אני רוצה הצבעה על 172(2)(ב).

עוד לא הגענו לזה.

ענת מימון: סעיף 172(1), הגדרות לגבי הרפורמה במע"מ.

אמנון כהן: אנחנו לא נצביע עכשיו אלא נמשיך בנוסחים המתוקנים.

ענת מימון: אנחנו נציג את השינויים בפרק של מע"מ.

אמנון כהן: מה שהיה ומה שהסרנו או שינינו.

ענת מימון: מה שהיה בכחול לבין מה שהוועדה במהלך הדיונים רצתה.

ענת מימון: קודם כל, פסקה (2), עליה נצביע עוד מעט, והיא מדברת על מע"מ פירות וירקות ותיירות, שזה יורד.

ענת מימון: אנחנו נצביע על זה בהמשך.

אמנון כהן: זה יורד כי באנו להבנות עם סיעות הקואליציה.

שי חרמש: יש לי הרגשה שאתם עוברים חוויות נהדרות כל היום וחבר הכנסת אורון ואני משתעממים.

שי חרמש: אתם דנים, מדברים ומחליטים.

אמנון כהן: אני ביקשתי לא לקרוא את כל הסעיפים אלא להתייחס לסעיפים בהם יש הבדל בין הכחול שהוצג לוועדה ודנו בהם לבין הדברים עליהם דנו במשא ומתן בין שותפים בקואליציה ובאופוזיציה.

יהודה נסרדישי: אדוני היושב-ראש, כל מילה פנינה.

מיכל דויטש-הנר: בדיון הקודם לא הקראנו לא את הוראות השעה ולא את הוראות התחילה.

אמנון כהן: הגיעה העת לקרוא אותן.

מיכל דויטש-הנר: מעבר לזה, בהוראות המהותיות, בנוסח שמונח בפני הוועדה, פסקה (2) של הכחול שביקשה לתקן בסעיף 30(א) את פסקה 8א(ב)(1) ו-(ז) ו-(13), ביקשנו בכחול למחוק אותם ואנחנו מבקשים למחוק את המחיקה.

שי חרמש: כל דבר שתרצו למחוק, אני בעד.

אמנון כהן: אם יש הסכמה של האופוזיציה, אפשר להצביע.

חיים אורון: אני מבקש להצביע על כל ההסתייגויות של מחיקת מע"מ על פירות וירקות ותיירות.

חיים אורון: אני מבקש לזה הצבעה כי אני רוצה לתמוך בהשארת המע"מ הזה.

ענת מימון: אתה רוצה הסתייגות לסעיף הזה?

חיים אורון: אני רוצה הסתייגות לסעיף המקורי כדי להשאיר אותה כהסתייגות למליאה.

חיים אורון: אם אתם תתמכו בה, יהיה מע"מ על פירות וירקות וגם מע"מ על תיירות.

שי חרמש: אני לא הבנתי.

אמנון כהן: אתה רוצה להצביע אתי?

חיים אורון: אני רוצה שכל אחד יצביע כמו שהוא חושב.

חיים אורון: אני מבקש להצביע.

אמנון כהן: היושב-ראש הקבוע ביקש להצביע כשהוא יהיה כאן.

מיכל דויטש-הנר: סעיף 47 שביקשנו לתקן, חוק מע"מ, כתבנו שחשבונית מס היא רק חשבונית שמספרה הוקצה על ידי המנהל.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים להקל במעט.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו אומרים שחשבונית מס ככלל היא אמנם רק חשבונית שמספרה הוקצה על ידי המנהל, אבל במקרה שבו מנהל רשות המסים השתמש בסמכותו שלא לפרט חשבונית, לומר לעוסק לא לפרט חשבונית בדוח מפורט בגלל סכומה, הוא גם לא יהיה חייב, העוסק, להשתמש במספר שהוקצה לו.

מיכל דויטש-הנר: לכן בסעיף 47 אנחנו מוסיפים:

אמנון כהן: כאשר יבוא היושב-ראש הקבוע, אנחנו נצביע על הסעיף עם התיקונים שהוקראו.

מיכל דויטש-הנר: בסעיף 47(ב) בפסקה (1) יש סמכות למנהל לא רק שלא יפרט את המס בנפרד אלא גם לתת את הזכות לעוסק שלא לציין את מספר הרישום של הקונה, כפי שזה מתבקש בסעיף (1).

מיכל דויטש-הנר: סעיף 67(א) זה הסעיף של חוק מע"מ שמדבר על הגשת דוח תקופתי.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו בעצם קובעים שדוח תקופתי ככלל יוגש באופן חודשי, כל חודש, אבל על אף האמור בפסקת משנה (1) שר האוצר רשאי לקבוע לגבי עוסק שמתקיים בו האמור בסעיף 88(א)(1), משמע שמחזורו בשנה הקובעת היה נמוך מ-835 אלף שקלים, למעט לגבי עוסק כאמור שמחזור עסקאותיו בשנה הקובעת הוא אפס – כדי שזה לא יחול על עוסק חדש בעיקר – כי הוא יגיש דוח לכל תקופה בת חודשיים שתחילתה ב-1 בחודש.

מיכל דויטש-הנר: קביעה לפי פסקת משנה זאת יכול שתינתן דרך כלל ולסוגים של עוסקים, הכל כפי שיקבע שר האוצר בשים לב לסכומן של חשבוניות המס שהוציא העוסק, סכומי חשבוניות הקנייה שהוצאו לעוסק, משך פעילות עסקו ומטעמים תפעוליים.

מיכל דויטש-הנר: בנוסף, בסעיף קטן (ב): האמור בו יסומן (1) ואחריו יבוא.

אמנון כהן: על ידי מי נעשו הסיכומים האלה?

מיכל דויטש-הנר: יהודה טלמון, איתן צחור, חנה ג'ינו.

בועז סופר: יש כאן אישור של לשכת התיאום, של שרגא ברוש, ואישור שיף.

אמנון כהן: גם אוריאל לין בפנים?

בועז סופר: כולל איגוד לשכות המסחר, כולל נציג עורכי הדין, נציג עורכות הדין, רואי חשבון, יועצי המס.

יהודה נסרדישי: הוקם צוות שגם אני הייתי בתוכו.

יהודה נסרדישי: כל אלה הסכמות עם הגופים.

אמנון כהן: טוב שזה ייאמר לפרוטוקול כדי שנדע שהם היו שותפים לשינויים הללו.

יהודה נסרדישי: אפילו שותפים מלאים.

מיכל דויטש-הנר: לכן אנחנו מבקשים להקל.

מיכל דויטש-הנר: למרות שדוח תקופתי במע"מ אמור להיות מוגש עד ה-15 לחודש, דוח תקופתי של עוסק דו-חודשי, משמע, שמשלם מע"מ פעם בחודשיים, את הדוח של החודש הלא זוגי, שהוא דוח ללא כסף, ללא מס, אפשר להגיש עד ה-25 בחודש.

מיכל דויטש-הנר: בנוסף אנחנו מבקשים לתת לשר האוצר סמכות לדחות את מועד הגשת הדוח התקופתי של החד-חודשיים שקבוע בחוק עד ה-15 בחודש, דרך כלל או לסוגים של עוסקים כפי שיקבע, אם מצא כי הדבר נדרש מטעמים ובלבד שמועד ההגשה שיידחה כאמור לא יהיה מאוחר מהיום ה-25 בחודש שלאחר תקופת הדוח.

אמנון כהן: את הסעיף הזה סיימנו?

ענת מימון: כן.

מיכל דויטש-הנר: בסעיף 145, בפסקה (18) שמונחת לפניכם, שם קבענו את סעיף ההסמכה:

מיכל דויטש-הנר: בעקבות הסתייגות של חבר הכנסת מילר והשר מיכאל איתן, והיה כאן מר זאב שטח, אנחנו מבקשים להוסיף בסיפא של (א)(1) המוצע:

מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים מכם שתסמיכו את דפנה ואת עידו ואת ענת לעניין הזה כי אנחנו בעצם רוצים לוודא שהשרים עושים תקנות, הם באים לממשלה, הם מניחים אותן, תוך 21 ימים הממשלה צריכה לומר אם היא דוחה או מאשרת.

מיכל דויטש-הנר: אם היא שותקת, היא מאשרת.

מיכל דויטש-הנר: אנחנו מבקשים שמיום אישורה אנחנו נלך לרשומות, נפרסם, וזה יהיה בתוקף מיום הפרסום.

מיכל דויטש-הנר: לא קיבלה הממשלה החלטה כאמור, כלומר, החלטה שמשנה או מבטלת או מאשרת, גם במחדל, הממשלה לא צריכה לאשר באופן פוזיטיבי.

מיכל דויטש-הנר: אם תוך 21 ימים הממשלה שתקה, אנחנו ניקח את התקנות לרשומות ונפרסם אותן.

מיכל דויטש-הנר: אם תוך 21 ימים הממשלה ביטלה אותן, נלך הביתה ונעשה עבודה חדשה.

מיכל דויטש-הנר: אם תוך 21 ימים הממשלה שינתה אותן, נביא לרשומות את הנוסח החדש.

מיכל דויטש-הנר: הוראות שעה.

מיכל דויטש-הנר: הוראות השעה שהיו בכחול היו לגבי 2009 ו-2010 כאשר החוק העיקרי היה צריך להתחיל ב-2011.

מיכל דויטש-הנר: מה שמונח לפניכם זה שהוראות השעה מתחילות ב-2010, לגבי מי שמחזור עסקאותיו הוא 4 מיליון ומנהל מערכת חשבונות כפולה ולגבי 2011, זה מחזור של מיליון אחד או כפולה, כאשר לעניין זה יש הוראות עונשין לגבי 174 ו-175.

מיכל דויטש-הנר: בהוראות התחילה אנחנו מתחילים את כל הוראות הדוח המקוון המפורט, דוח חודשי של פעם בחודש וכולי – ב-1 בינואר 2012.

מיכל דויטש-הנר: על אף זה, החל מ-1 ביולי 2010 – כלומר, בשל התקופה מ-1 ביולי 2010 – מוסד כספי יגיש את הדוח שהוא צריך להגיש לפי הוראות סעיף 72(א) באופן מקוון ומלכ"ר יגיש באופן מקוון בשל התקופה האמורה רק אם בטופס 126 הוא הגיש לשנת 2009 והיו רשומים אצלו 600 עובדים ויותר.

מיכל דויטש-הנר: לגבי מלכ"ר שמועסקים אצלו 300 עובדים ויותר, הוא צריך להגיש דוח מקוון החל מדוחות שמוגשים בשל התקופה מיום 1 בינואר 2011.

ענת מימון: צריך להקריא את הנוסח.

מיכל דויטש-הנר: 173.

מיכל דויטש-הנר: לכל מונח בסימן זה, המשמעות הנודעת לו בחוק מס ערך מוסף.

מיכל דויטש-הנר: עוסק שבשנת 2009 שמתקיים בו האמור בפסקאות (1) ו-(2) יגיש בנוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום 1 בינואר 2010 עד 31 בדצמבר 2010 דוח שבו יפורט כל האמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג) וזאת בתוך 15 ימים ממועד הגשת הדוח התקופתי או במועד מאוחר יותר שיורה המנהל.

מיכל דויטש-הנר: מחזור עסקאותיו עולה על 4 מיליון שקלים חדשים – חלה עליו חובה לנהל מערכת חשבונות לפי שיטת חשבונות כפולה כפי שנקבע בהוראות לפי סעיף 130 לפקודת מס הכנסה.

מיכל דויטש-הנר: כל חשבוניות המס שהמועד להוצאתן חל בתקופת הדוח התקופתי, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות הנכללות בדוח התקופתי בסכומן הכולל.

מיכל דויטש-הנר: כל חשבוניות המס שהוצאו אף אם המועד להוצאתן טרם הגיע, נכללות בדוח התקופתי בסכומן הכולל.

מיכל דויטש-הנר: כל רשימוני היבוא הנושאים את שמו של העוסק שהותרו בתקופת הדוח התקופתי ונכללים בו בסכומם הכולל.

מיכל דויטש-הנר: כל חשבוניות הקנייה שהוצאו לעוסק בתקופת הדוח התקופתי ונכללות בו בסכומם הכולל.

מיכל דויטש-הנר: לגבי כל חשבונית מס וחשבונית קנייה כאמור בסעיף קטן (ב) יפורטו בדוח לפי סעיף זה מספרה הסידורי, הסמל שלה לפי הסימן שקבע לה המנהל, תאריכה, סכומה וסכום המס הנובע ממנה וכן מספר הרישום של המוכר או נותן השירות לפי העניין ומספר הרישום של הקונה ולגבי כל רשימון יבוא כאמור בסעיף קטן (ב) יפורט מספרה הסידורי.

מיכל דויטש-הנר: המנהל רשאי לפטור סוגי עוסקים שהתקיים לגביהם האמור בסעיף קטן (א) מהגשת דוח וכן רשאי הוא לפטור כאמור עוסק מסוים דרך כלל ובמקרה מיוחד אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת בנסיבות העניין.

מיכל דויטש-הנר: עוסק רשאי להגיש דוח כאמור בסעיף קטן (א) במקום הדוח התקופתי אם אישר זאת המנהל בתנאים ובטעמים שיורה ובלבד שדוח כאמור יוגש במועד שיש להגיש את הדוח התקופתי לפי סעיף 67 לחוק מס ערך מוסף.

מיכל דויטש-הנר: 175א עונשין.

מיכל דויטש-הנר: עוסק שלא פירט בדוח כאמור בסעיפים קטנים (174) ו-(175), שהיה עליו לפרט לפי הסעיפים האמורים, דינו מאסר שנה.

מיכל דויטש-הנר: ז.

מיכל דויטש-הנר: תחילה, תחולה והוראות מעבר תחילתו של חוק מס ערך מוסף כנוסחה בחוק זה, ביום 1 בינואר 2012.

מיכל דויטש-הנר: על אף הוראות סעיף קטן (א) תחילת הגדרות חתימה אלקטרונית מאושרת, חתימה אלקטרונית מאובטחת בסעיף (1) כנוסחו בסעיף ושל סעיף 145, ביום 15 ביולי 2009.

מיכל דויטש-הנר: סעיפים 76, 79, 70, 71, 72(א), 75(א), 88, 107(א) ו-117(א) לחוק מס ערך מוסף, יחולו לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום 1 בינואר 2012 ואילך.

מיכל דויטש-הנר: על אף האמור בפסקת מנה (א), סעיפים 70, 72, 75 ו-117 לחוק מס ערך מוסף, כנוסחתם בסעיף 72(א) לחוק זה, יחולו לגבי מלכ"ר או מוסד כספי שרכשו טובין או שקיבלו שירותים מעוסק לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום 1 ביולי 2010 ובלבד שהיו רשומים אצלו 600 עובדים או יותר בדוח שהגיש לגבי תשלום הכנסת עבודה לעובד לפי הוראות סעיף 176(ב) לפקודת מס הכנסה (להלן – טופס 126) לשנת 2009.

מיכל דויטש-הנר: תחילתו של סעיף 47(ד) כנוסחו בסעיף ביום 1 בינואר 2011.

מיכל דויטש-הנר: על אף האמור בפסקת משנה (א), סעיף 37(ד) לחוק מס ערך מוסף כנוסחו בסעיף 172(4)(ג) לחוק זה, יחול לגבי עוסק שמתקיים בו האמור בסעיף 175(א) לחוק זה החל ביום 1 בינואר 2010.

מיכל דויטש-הנר: תחילתו של סעיף 71(א) לחוק מס ערך מוסף כנוסחו בסעיף 172(9) ביום 1 בינואר 2010 והוא יחול לגבי עסקאות כאמור באותו סעיף שנעשו בשנת 2009 ואילך.

מיכל דויטש-הנר: על אף האמור בסעיף 126(ב)(1) לחוק מס ערך מוסף כנוסחו בסעיף 172(15), הסכום שנקבע בסעיף 68(א)(1) לחוק מס ערך מוסף כנוסחו בסעיף 172(12) יתואם לראשונה ביום תחילתו של סימן זה לפי שיעור עליית המדד שפורסם לפני יום 1 בספטמבר 2011 לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום 1 בספטמבר 2008 ויעוגל ל-5,000 השקלים החדשים.

הסתייגויות.

ענת מימון: יש הסתייגות לגבי מע"מ פירות וירקות שזה יימחק או יבוטל?

ענת מימון: יש הסתייגות של חבר הכנסת אורון.

ענת מימון: לסעיף 172(1) יש הסתייגות נמחקה.

ענת מימון: אפשר להצביע על הסעיף.

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סעיף 172(1) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 172(2), מע"מ פירות וירקות.

חיים אורון: אני מבקש להצביע על ההסתייגות.

חיים אורון: אני מבקש שהסעיף יישאר.

ענת מימון: הוועדה מציעה למחוק וחבר הכנסת אורון מגיש הסתייגות שהסעיף יישאר.

חיים אורון: אני מבקש שהסעיף יישאר ושהוא יעלה בנוסח המקורי של החוק כהסתייגות שלי למליאה.

אמנון כהן: אנחנו בוועדה התחשבנו בחברי האופוזיציה ובמייצגי החקלאים.

חיים אורון: אני מבקש שהסעיף בהגדרתו המקורית יופיע כהסתייגות שלי במליאה.

אמנון כהן: מרצ נגד השכבות החלשות?

חיים אורון: מרצ נגד הורדת מס על פירות וירקות.

אמנון כהן: ראית מה קורה כאן?

אמנון כהן: יש להם רוב להטיל מע"מ על פירות וירקות.

אמנון כהן: בכוונה הם רוצים את זה.

אני רוצה להסביר לחברי הוועדה.

היה דיון בוועדה ואנחנו ביקשנו שהסעיף של המע"מ על פירות וירקות ירד מסדר היום.

מציע חבר הכנסת חיים אורון להשאיר את החלטת הממשלה המקורית שהמע"מ על פירות וירקות תישאר.

ההצעה היא שיוטל מע"מ על פירות וירקות מכיוון שחבר הכנסת חיים אורון סבור שהחלטת הממשלה המקורית היא החלטה נכונה.

ענת מימון: גם לגבי תיירות.

חיים אורון: לא, על התיירות אני מוותר.

אמנון כהן: כל מה שהשגנו, הלך.

אמנון כהן: זה לא יכול להיות.

הכל יכול להיות.

זאב אלקין: כל האופוזיציה רוצה את זה?

אני לא יודע.

אנחנו לא אופוזיציה-קואליציה.

אני סבור שהממשלה שגתה בהחלטה הזאת.

אני לא יודע מה דעת רוב חברי הוועדה, אבל אני סבור שהממשלה שגתה בהחלטה הזאת אבל מכיוון שחז"ל אומרים במקום שבעלי תשובה עומדים אין צדיקים גמורים יכולים לעמוד, הממשלה חזרה בתשובה ואנחנו מקבלים את החזרה בתשובה שלה.

מי שבעד החזרה בתשובה של הממשלה, יצביע בעד.

חיים אורון: מי שבעד הצעת הממשלה יצביע בעד, ומי נגד יצביע נגד.

מי שבעד החלטת הוועדה היום, יצביע נגד.

יהודה נסרדישי: אני רוצה לשאול שאלת הבהרה.

יהודה נסרדישי: הייתה הצעת ממשלה שלא עלתה כאן להצבעה.

יהודה נסרדישי: אני אומר שהייתה הצעת ממשלה שהגיעה לכאן ונדונה, אבל לא הייתה הצבעה.

יהודה נסרדישי: הממשלה בטרם ההצבעה הביאה הצעה אחרת.

יהודה נסרדישי: האם הקודמת לא בטלה?

הממשלה הביאה הצעה בה היה כלול מע"מ על פירות וירקות.

אנחנו כולנו, חברי הקואליציה, הצבענו על זה במליאת הכנסת בקריאה הראשונה שיש מע"מ על פירות וירקות.

ועדת הכנסת החליטה להעביר את המשך הדיון לכאן.

אנחנו קיימנו דיון ארוך, כמה דיונים, בנושא הזה והגענו למסקנה שלא צריך להטיל מע"מ על פירות וירקות לעת הזאת.

בתום הדיון אנחנו עכשיו באים להצבעה.

אומר חבר הכנסת חיים אורון אנא מכם חברי ועדת הכספים, תיצמדו להחלטת הממשלה הראשונה שאושרה במליאת הכנסת.

אני אומר, כיושב-ראש הוועדה, אני מציע לוועדה לדחות את ההסתייגות שלו ולבטל את המע"מ על פירות וירקות.

אני אומר את זה בגלל שכך אמרה לי מירי רגב לומר.

אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת אורון.

ה צ ב ע ה ההסתייגות לא התקבלה

חיים אורון: אני מבקש להעלות אותה למליאה.

היא תעלה למליאה ותוכל לנמק אותה.

מי בעד להוריד את סעיף 172(2)?

זה אומר ביטול המע"מ על פירות וירקות.

ה צ ב ע ה סעיף 172(2) – יורד המע"מ על פירות וירקות בוטל.

זאב אלקין: אני מבקש רביזיה על ההסתייגות של חיים אורון.

להצביע עכשיו?

לא.

חיים אורון: אני מבקש להצביע עכשיו.

זאב אלקין: זאת רביזיה שלי.

חיים אורון: על רביזיות שאני מבקש מצביעים באותו רגע.

חיים אורון: אף אחד לא יכול למנוע ממני להגיש הסתייגות במליאה.

חד וחלק, אתה תנמק את זה.

חבר הכנסת חיים אורון, אתה מקבל את רשות הדיבור במליאה בלי שום בעיה ואני אפילו אבוא בלי נדר להקשיב לך.

ענת מימון: סעיפים 172(4) עד 172(9), הרפורמה במע"מ.

ענת מימון: אין הסתייגויות ואפשר להצביע.

אנחנו מצביעים על סעיפים 172(4) עד 172(9).

ה צ ב ע ה סעיפים 172(4) עד 172(9) – אושרו כהצעת הוועדה

ענת מימון: אני רוצה לומר שזה כולל ביטול של מע"מ פירות וירקות וגם ביטול של מע"מ תיירות.

ענת מימון: אלה היו שני סעיפים.

חיים אורון: אם תתקבל הרביזיה, אני גם עושה רביזיה על מע"מ תיירות.

ענת מימון: סעיף 172(10), הסעיף שקובע הגשת דוחות באופן מקוון עם חתימה אלקטרונית.

ענת מימון: את ההסתייגות שלך אני מורידה לגבי חתימה אלקטרונית.

ענת מימון: יש גם הסתייגות של סיעות האופוזיציה למחוק חתימה אלקטרונית מאובטחת ולהשאיר רק מאושרת.

חיים אורון: זאת לא הסתייגות שלי.

ענת מימון: אפשר להצביע על סעיף 172(10).

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סעיף 172(10) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 172(11).

ענת מימון: אין הסתייגויות.

ענת מימון: אפשר להצביע.

ענת מימון: זה מאגר המידע.

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סעיף 172(11) – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 172(12).

ענת מימון: יש לנו שתי הסתייגויות.

ענת מימון: הסתייגות אחת היא בסעיף קטן (א2), במקום "835 אלף שקלים" יבוא "מיליון ו-15 אלף שקלים".

חיים אורון: תורידי.

ענת מימון: ההסתייגות השנייה היא: במקום "שלושה ימים", יבוא "15 ימים".

ענת מימון: זה לגבי המועד להגשת הדוח.

חיים אורון: תורידי.

ענת מימון: אנחנו מצביעים על פסקאות 172(12) עד 172(17).

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה פסקאות 172(12) עד 172(17) – אושרו כהצעת הוועדה

ענת מימון: 172(18), זה הסעיף שעשינו בו את השינוי שחתימה אלקטרונית מאובטחת, ההוראות שיקבע המנהל יובאו לאישור הממשלה ולממשלה יהיו 21 ימים לאשר או לא לאשר.

מיכל דויטש-הנר: זה לא מה שהסעיף הזה אומר.

מיכל דויטש-הנר: לא המנהל.

ענת מימון: ההוראות שיקבע שר האוצר ושר המשפטים יונחו על שולחן הממשלה ל-21 ימים לאישור.

מיכל דויטש-הנר: זה לא לעניין הבחירה.

ענת מימון: זה מייתר את ההסתייגות שלך?

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: נתתי לכם את הנוסח.

אני מבקש להסביר מה הכוונה בתוספת הזאת.

אנחנו מאשרים כאן חוק שלפי דעתי אף אחד מאתנו לא יודע מה זה.

אף אחד לא יודע על מה אנחנו מצביעים.

מי שיודע, שיסביר.

אני נותן לו עכשיו את כל הזמן שבעולם.

אני לא מדבר על הפרטים.

כך היה צריך להתקיים דיון על הדבר הזה?

אני מקיים את זה כי זאת המציאות.

מה שמתווסף עכשיו, אנחנו בכל אופן מעבירים את ההחלטה בעניין הזה, ברגע שיש החלטה של שר האוצר ושר המשפטים, מביאים את זה לממשלה ל-21 ימים, אחד מהשרים – בוודאי מיכאל איתן – יקיים על זה דיון ואז יהיה גוף שיוכל לבקר את הדבר הזה ולהיכנס לפרטים.

בזה אנחנו פותחים את הנושא עצמו שהיה צריך כאן לקיים עליו דיון ארוך יותר וממצה יותר, אנחנו מעבירים את זה לממשלה שבכל אופן יושב שם לפחות שר אחד שיעשה זאת.

זה יהיה בנוסח הוועדה, בחקיקה הראשית.

אנחנו מצביעים על סעיף 172(18).

ה צ ב ע ה סעיף 172(18) – אושר כפי שהוצע על ידי היועצת המשפטית ולאחר תיקון הנוסח

ענת מימון: הוראות שעה.

ענת מימון: לסעיף 174 יש שתי הסתייגויות של סיעות האופוזיציה: האחת, במקום "15 ימים" יהיה "30 ימים".

שי חרמש: תבטלי.

ענת מימון: במקום "4 מיליון" הוראת השעה תחול על "מעל 7 מיליון".

שי חרמש: לבטל.

ענת מימון: בסעיף 175 אתם מבקשים במקום "מיליון" לומר "3 מיליון".

שי חרמש: לבטל.

ענת מימון: סעיף 175(א) אתם רוצים את הסנקציה, במקום מאסר שנה, קנס.

שי חרמש: לבטל.

ענת מימון: סעיף 176, חתימה אלקטרונית, אמרנו שהוא יורד.

ענת מימון: אפשר להצביע על כל סימן ו', סעיפים 173 עד 176.

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סימן ו', סעיפים 173 עד 176 – אושרו כהצעת הוועדה

ענת מימון: אנחנו עוברים לסימן של התחילה, תחולה והוראות מעבר, סעיף 177.

ענת מימון: יש הסתייגות לפיה רוצים לשנות את התחילה ל-2012 אבל זה שונה, כך שזה בסדר.

ענת מימון: אתם רוצים להשאיר את ינואר 2011 לגבי התאריכים?

שי חרמש: למחוק.

ענת מימון: יש לכם עוד הסתייגות.

ענת מימון: המלים "דרך כלל".

שי חרמש: מבוטל.

ענת מימון: לחילופין, 2010.

שי חרמש: מבוטל.

ענת מימון: אפשר להצביע על סימן ז', סעיף 177.

אנחנו מצביעים.

ה צ ב ע ה סימן ז', סעיף 177 – אושר כהצעת הוועדה

ענת מימון: סעיף 165(17), הסעיף שקבע טופס מקוון של 6111.

ענת מימון: יש עליו רביזיה.

רביזיה של חבר הכנסת אמנון כהן.

אני מבקש להצביע בעד הרביזיה כי אני רוצה לעשות שם תיקון.

ה צ ב ע ה הרביזיה התקבלה

מיכל דויטש-הנר: הוספנו את סעיף קטן (ד).

מיכל דויטש-הנר: אני רוצה לסמן אותו (ד).

מיכל דויטש-הנר: המנהל רשאי לפטור נישום שהוא אחד המפורטים בפסקאות (2) או (3) שבסעיף קטן (ג) מלהגיש את הטופס האמור באותו סעיף קטן באופן מקוון בשל סכום מחזור עסקאותיו.

מיכל דויטש-הנר: פטור לפי סעיף קטן זה יכול שיינתן דרך כלל או לסוגים של נישומים כאמור, הכל כפי שיקבע המנהל.

מיכל דויטש-הנר: לעניין זה, מחזור עסקאות, כהגדרתו בהוראות ניהול פנקסי חשבונות.

מיכל דויטש-הנר: פסקה (2) של אותו סעיף קטן (ד) אומרת שבנוסף לאמור בפסקת משנה (1), רשאי המנהל לקבוע לגבי סוג נישום כאמור בפסקאות (2) או (3) שבסעיף קטן (ג) כי הוא יוכל להגיש את הטופס האמור באותו סעיף באופן ממוכן ובלבד שהטופס האמור יוגש במשרדי רשות המסים בישראל כפי שיקבע המנהל מטעמים מיוחדים שיירשמו.

הייתה לי שאלה לגבי מקרים שהיו בעבר או שיהיו בעתיד.

יהודה נסרדישי: אדוני היושב-ראש, אני אומר לפרוטוקול שאם יהיו מקרים כאלה, לפניהם ואחריהם, ואכן אנשים לא ישדרו, אני מתחייב לתת שירותים בתוך משרדי השומה במקרים חריגים.

יהודה נסרדישי: השאלה הייתה אם יש אנשים כאלה ואחרים שלא יוכלו להגיש את הטופס הזה או טפסים אחרים מאחר שבביתם אין אינטרנט.

יהודה נסרדישי: אני לוקח על עצמי ואני מתחייב לפרוטוקול שהאוכלוסייה הזאת תקבל טיפול במשרדי השומה, אני אציב עמדה ואני אתן להם שירותים בתוך המשרד.

מירי רגב: כמה עמדות יהיו להם שם?

יהודה נסרדישי: הפריסה שלנו בארץ היא 23 פקידי שומה בכל הארץ ועוד 17 תחנות מע"מ.

יהודה נסרדישי: צפיפות לא תהיה שם.

בועז סופר: צריך להבין שהיום אפשר להגיש את הדוחות דרך יועצי מס ודרך רואי חשבון.

בועז סופר: אנחנו רוצים להציע פלטפורמה חינם שהיא אינטרנטית.

בועז סופר: אנחנו עושים את זה כבר.

בועז סופר: והיה ומאן דהוא בא ואומר שיש לו בעיה, אנחנו ניתן את הפתרון ובלבד שהוא בא אלינו ולא מגיש לי בדואר.

בועז סופר: אנחנו מדברים על אנשים שיש לה קושי אינטרנטי.

ענת מימון: עשינו רביזיה ואנחנו צריכים להצביע על סעיף 165(17).

אנחנו מצביעים על סעיף 165(17) כנוסח הוועדה, עם התוספת שהוסיפה רשות המסים ועם התוספת שניסחה היועצת המשפטית כתוספת לנוסח של הוועדה ובתוספת להודעתו של מנהל רשות המסים כפי שנאמרה לוועדה ונכנסה לפרוטוקול.

ה צ ב ע ה סעיף 165(17) – אושר כהצעת הוועדה

התייעצות סיעתית.