ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 1182, 2012-08-06 10:40

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מתנצל בפני החברים והאורחים על האיחור.

משה גפני: חבר הכנסת אבישי ברוורמן, לשאלתך, לא סגרנו.

אבישי ברוורמן: השאלה שלי הייתה שאם הוא לא סגר עם ראש הממשלה, לשם מה אנחנו יושבים כאן?

שי חרמש: כדי להציע לו סגירות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עובדים לא אצלו ולא אצל ראש הממשלה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו באופוזיציה.

גאלב מג'אדלה: יש לנו הרבה מה להגיד.

משה גפני: גם אם לא באופוזיציה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא נחכה עד שתעשה סגירות.

משה גפני: עם כל הכבוד, אני לא דיברתי היום עם ראש הממשלה ולא ישבתי אתו.

משה גפני: הייתי בוועדת החוץ והביטחון, באופוזיציה שלך הקלוצית הזאת.

משה גפני: ישבתי עכשיו עם ראש הממשלה?

משה גפני: הנה, היה מגלי והוא מעיד על כך.

משה גפני: לא ישבתי לא עם ראש הממשלה ולא עם אף אחד אלא רק עם מופז.

משה גפני: אני פותח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: אנחנו ממשיכים את הדיון בסעיפים עליהם אנחנו מדברים.

משה גפני: על סדר היום הדרכים המוצעות להתמודדות עם המשבר הכלכלי: העלאת מס הכנסה, הטלת מס יסף, מס מיוחד על הכנסות גבוהות, אי עדכון המדד בשלוש מדרגות המס העליונות, הפרשות מעסיק לביטוח הלאומי, הקדמת העלאת מס מעסיקים.

משה גפני: לגבי הנושא של מס רכישה, אני מבקש לעשות את הפרוצדורה.

משה גפני: אני מדבר הכול וירטואלית ושום דבר לא מעשי.

משה גפני: האמת היא שבפני עמדו שתי ברירות.

משה גפני: עמדה ברירה להתחיל את הדיונים אחרי שזה מאושר במליאה בקריאה הראשונה ולעשות דיון בזק כמו שהיה נהוג הרבה פעמים בכנסת.

משה גפני: החלטתי שבמקום זה אני לוקח על עצמי את הבעיה המשפטית, אני לא דן על החוק עצמו אבל אני דן בסעיפים עד הפרט האחרון כדי שברגע שזה יגיע לכאן, נדע את הנושאים שמיצינו אותם.

משה גפני: דיברנו אתמול על כך שאת מס הרכישה, אם אכן החוק יגיע לכאן, אנחנו לא נאשר היום לקריאה שנייה ושלישית מכיוון שצריך בזה דיון יותר עמוק, וכמו שנהגנו בדברים אחרים נעשה את זה בספטמבר בעזרת השם או בכל זמן שנספיק להתכנס לעניין הזה.

משה גפני: לכן אני מבקש מהיועצת המשפטית שאם אכן – הכול אם אכן ומכאן ואילך אני כבר לא אומר את זה יותר – מליאת הכנסת תאשר את מה שהממשלה החליטה וועדת שרים אישרה ותעביר את זה לוועדת הכספים, לגבי מס הרכישה אני אבקש להכין את הפרוצדורה לפיצול.

משה גפני: עד שתגיע רשות המסים, אני מבקש לדבר על הפרשות מעסיק לביטוח הלאומי, הקדמת העלאת מס מעסיקים, ולומר לנו איפה אנחנו עומדים עם העניין הזה אחרי הדיון של אתמול.

שגית אפיק: התבקשנו להוסיף סעיף לנוסח.

חיזקיה ישראל: אפשר לקבל אותו?

שגית אפיק: תכף נקריא אותו.

שגית אפיק: קודם יסבירו את המשמעות שלו.

דב בארי: אני אסביר.

דב בארי: כפי שהוסבר בפני הוועדה אתמול, במסגרת ההליך שאנחנו מתכוונים להעלות כאן את שיעור דמי הביטוח הלאומי, אנחנו עושים תיקון נוסף נלווה וזה בעצם איזשהו החזר חוב למוסד לביטוח לאומי.

דב בארי: החוב נובע מהסיבה שכאשר תוקן חוק הביטוח הלאומי לפני כשנה לעניין הורדת התקרה חזרה מתשע פעמים לחמש פעמים לעניין הגבייה, לא הועלה שיעור השתתפות המדינה בגין הגבייה הזאת.

דב בארי: מדובר על חוק של כמאתיים מיליון שקלים.

דב בארי: הכוונה כאן, כדי להסדיר את הנושא, לקצר הוראת שעה לעניין השתתפות המדינה.

דב בארי: הוראת השעה הזאת נקבעה במסגרת התוכנית הכלכלית לשנים 2011-2012 בעניין השתתפות שלנו בענף ילדים והוראת השעה הזאת אמורה להסתיים ב-31 בדצמבר 2012.

דב בארי: הכוונה פשוט לקצר את הוראת השעה ובכך להעלות את שיעור ההשתתפות שלנו ולהחזיר את החוב לביטוח לאומי.

שגית אפיק: הקיצור הוא בעצם ל-31 במאי 2012, במקום 31 בדצמבר 2012.

שגית אפיק: ביטוח לאומי, זה מוסכם אתכם, נכון?

רועי קרת: כן.

שגית אפיק: זאת אומרת, חזקי, התיקון הוא לגבי הביטוח הלאומי בלבד.

חיזקיה ישראל: התיקון הוא רק לגבי המאתיים מיליון שקלים.

שגית אפיק: נכון.

שגית אפיק: אין תיקונים נוספים.

חיזקיה ישראל: אלה הקנסות המינהליים למיניהם.

דב בארי: לא, יש סכומים אחרים לטענת גורמים אחרים.

דב בארי: זה הסכום שסוכם מול ההנהלה בשלב הזה.

חיזקיה ישראל: עם המנכ"ל?

דב בארי: אני מציע שאני לא אדבר בשמו אבל זה הסכום בו כעת מדובר.

משה גפני: סוכם עם המנכ"ל של הביטוח הלאומי?

דב בארי: זה סיכום מול המוסד לביטוח לאומי.

שכיב מוראד שנאן: היום יש עמדה אחת של המוסד לביטוח לאומי.

חיזקיה ישראל: שאלה נוספת.

חיזקיה ישראל: מה עם הוראת השעה שהביטוח הלאומי ביקש?

משה גפני: קרת, מה שהוצג כעת מקובל עליכם?

משה גפני: אתה יכול לומר את הדברים?

רועי קרת: כן.

משה גפני: ביקשתי אתמול שתבואו עם עמדה אחידה.

משה גפני: האם יש עמדה אחידה?

רועי קרת: כן.

רועי קרת: גם אתמול אדוני העמדה הייתה אחידה אלא שהיא הייתה אחרת.

רועי קרת: בינתיים בזמן שבין אתמול להיום היה עוד סבב שיחות עם ההנהלה שלנו והמוסד מקבל את התיקון.

רועי קרת: זאת אומרת, ירדנו מהדרישה שתיכנס הוראה לחוק שמתייחסת למה שיקרה ב-2015 ומנגד הוראה שהחבר מהאוצר הציג, אנחנו מקבלים השבה של מאתיים מיליון שקלים שלדעתנו נלקחו מאתנו שלא בצדק ועכשיו מחזירים לנו אותם.

משה גפני: זה לא יגרום לכך – מה ששאלתי אתמול – שתהיה ירידה בקצבאות.

רועי קרת: את זה אני לא יכול לומר אדוני.

רועי קרת: זה משהו שרק בעתיד נדע.

שי חרמש: אלה שתי החלטות נפרדות.

רועי קרת: כמו שהוסבר אתמול, יש הפרדה.

משה גפני: אני אסביר את השאלה שלי ואחר כך תוכל לומר כל מה שאתה רוצה.

משה גפני: לאור ההחלטה הזאת, אם החוק הזה עובר, האם כתוצאה מכך אתם תאלצו להוריד קצבאות?

משה גפני: עכשיו תגיד את כל הדברים.

רועי קרת: אני אסביר.

רועי קרת: ההסדר בביטוח לאומי מפריד בין הכסף שאנחנו גובים לבין הכסף שאנחנו משלמים.

רועי קרת: מה שאנחנו משלמים כגמלאות, אנחנו מחויבים לשלם.

שכיב מוראד שנאן: זאת לא השאלה.

רועי קרת: זאת התשובה.

רועי קרת: מה שאנחנו גובים לפי חוק, אנחנו גובים לפי חוק, ומה שאנחנו משלמים, אנחנו גם משלמים לפי חוק.

רועי קרת: הווה אומר, גם אם מחר יהיה לי איזשהו גירעון, את הגמלאות חייב לשלם לפי חוק.

רועי קרת: כדי שתהיה הפחתה בשיעור גמלאות, צריך לבוא לכאן או לוועדת העבודה והרווחה ולתקן את החוק בפרקי הגמלאות.

רועי קרת: אם זה יקרה בעוד שנתיים או בעוד עשר שנים, אני לא יכול לומר, אבל כל עוד החוק הוא במתכונתו הנוכחית, שיעורי הקצבאות לא ירדו משום שאנחנו לא משלמים על בסיס תקציב אלא משלמים על בסיס זכאות שקבועה בחוק.

רועי קרת: לכן אדוני, התשובה היא לא.

משה גפני: תענה לי אתה לגבי השאלה הזאת.

משה גפני: האם יש הפחתה בכסף של הביטוח הלאומי בכל מה שנוגע לתקציבו כתוצאה מהחוק הזה וכתוצאה מכך אתם תאלצו לבוא לכאן עם תיקון חוק, נניח בחוק ההסדרים 2013?

דב בארי: כפי שאמר כאן היועץ המשפטי של המוסד לביטוח לאומי, הנושאים אינם קשורים אחד לשני.

דב בארי: החקיקה כאן מתייחסת לסוגיה אחת בלבד וזאת סוגיית צד ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי שכמובן לא פוגעים בצד ההכנסות אלא רק מגדילים את הגבייה של המוסד לביטוח לאומי, מגדילים את ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי.

דב בארי: צד ההוצאות של המוסד לביטוח לאומי, צד הגמלאות, הוא סיפור אחר לחלוטין.

דב בארי: המוסד לביטוח לאומי מחויב לשלם אותן מתוקף חוק ואינו קשור ואין קשר בין צד ההכנסות שאנחנו מטפלים בו כעת ומגדילים את ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי לבין צד ההוצאות.

עמיר פרץ: מה עם ביטול התקרה?

משה גפני: זה עוד לא.

משה גפני: תכף.

משה גפני: במשרד האוצר יש תוכנית להביא קיצוץ בקצבאות?

דב בארי: אני לא מכיר תוכנית כזאת בשלב הזה.

משה גפני: שאלתי האם יש תוכנית במשרד האוצר להביא קיצוץ בקצבאות.

משה גפני: אני מדבר על תקציב 2013.

דב בארי: אני אומר שזה לא רלוונטי כעת לדיון.

דב בארי: הדיונים האלה עדיין בחיתולים.

מירי רגב: זה רלוונטי אתמול לעיתון.

דב בארי: בטח שאני לא מתייחס לכותרות.

דב בארי: את יכולה לשאול את הכתב מהיכן הוא שמע את זה.

מירי רגב: הכתב גד ליאור ישב ועשה רייקי בלילה והמציא את זה.

משה גפני: עזבי לרגע את גד ליאור.

משה גפני: אני שואל האם במשרד האוצר ישבו להכין תוכנית על קיצוץ בקצבאות או עדכון קצבאות.

דב בארי: שוב אני אומר, עבודה פנימית במשרד האוצר עוד לא החלה לקראת התקציב.

ציון פיניאן: זאת שאלה אחרת.

ציון פיניאן: האם יתכן או יש סיכוי, ולו קלוש, שיפגעו בקצבאות.

דב בארי: לא.

דב בארי: אין לי למה להתייחס בסוגיות כאלה.

דב בארי: אלה דיבורים בעלמא.

קריאה: אתם שלא תקבלו תשובה.

אברהם יוסף סלומה: למעשה יש קיצוץ בקצבאות.

אברהם יוסף סלומה: יש קיצוץ בחינוך המיוחד.

אברהם יוסף סלומה: יש קיצוץ בהוצאות הרפואיות והאישיות.

משה גפני: כן, אבל זה לא בדיון עכשיו.

משה גפני: אין את זה עכשיו.

אברהם יוסף סלומה: יש כבר קיצוץ בפועל.

משה גפני: לא ניתן את זה וזה לא נמצא עכשיו על השולחן.

שי חרמש: לפחות לא בשלב זה.

מגלי והבה: אתה יודע מה הממשלה רוצה לעשות.

שי חרמש: ודאי.

מגלי והבה: כל הכבוד.

שי חרמש: היא עכשיו באה לסדר את מה שאני ואבישי יודעים כל הזמן.

שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש, אני רוצה להבין מנציג האוצר מה פשר הנדיבות.

שכיב מוראד שנאן: בכמה מגדילים את ההכנסות של הביטוח הלאומי?

דב בארי: הצעד הזה הוא צעד משלים למסקנות ועדת טרכטנברג.

דב בארי: ועדת טרכטנברג, במסקנותיה, החליטה.

משה גפני: הלך עלי היום.

משה גפני: פתאום טרכטנברג הגיע.

דב בארי: ועדת טרכטנברג, במסקנותיה, החליטה להגדיל את הכנסות המוסד לביטוח לאומי וזה התהליך שנעשה כאן.

משה גפני: מה אמרת טרכטנברג?

משה גפני: אני לא שמעתי.

שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב ראש, אתה מפריע לי להבין.

משה גפני: הוא אמר טרכטנברג.

משה גפני: טרכטנברג אמר להעלות באחוז אחד את מס החברות.

שכיב מוראד שנאן: אני שאלתי מה פשר הנדיבות של משרד האוצר שבא ומוסיף כסף לביטוח הלאומי.

משה גפני: ענו על זה אתמול.

שכיב מוראד שנאן: לא שמעתי את התשובה אתמול.

משה גפני: התשובה הייתה שהתקציב של הביטוח הלאומי והגירעון של הביטוח הלאומי הוא חלק מהגירעון הלאומי של תקציב המדינה ולכן יש עניין כאשר באים ואומרים 950 מיליון שקלים ייכנסו לביטוח הלאומי – שאל את זה עופר מנירב וזאת הייתה התשובה - זה חלק מהתקציב של המדינה.

משה גפני: זה כבר קרה לפני כמה שנים עת טענו, חלק מהחברים בוועדתה כספים, שמשרד האוצר הלאים את הביטוח הלאומי.

שכיב מוראד שנאן: יש לי מידע אחר שהייתי רוצה לברר אותו.

שכיב מוראד שנאן: שמועות שרצות אומרות שהמצב בביטוח הלאומי הוא כזה שיש בו הרבה מאוד תקציבים לא מנוצלים או שוכבים.

משה גפני: אם הם לא מנוצלים, האוצר לוקח אותם.

שכיב מוראד שנאן: אני שואל.

רועי קרת: אני לא יודע על כך.

שכיב מוראד שנאן: אני יודע.

שכיב מוראד שנאן: אני אומר לך מהיכן אני יודע.

שכיב מוראד שנאן: תן לוועדה לדעת את כל האמת.

גאלב מג'אדלה: אתה מתכוון לרזרבות שלא נוגעים בהן.

שי חרמש: אלה לא רזרבות אלא קרנות שנצברות.

משה גפני: קרת, תשיב ואנחנו ממשיכים הלאה.

רועי קרת: למוסד לביטוח לאומי יש מחויבויות לטווח מאוד ארוך.

רועי קרת: כשאנחנו מחויבים לשלם לאדם קצבת זקנה, אנחנו יודעים שהוא צריך לקבל קצבה מיום הגיעו לגיל זקנה עד מיום מותו כאשר בתקופה הזאת הוא כבר לא משלם דמי ביטוח לאומי.

רועי קרת: זה נכון שיש כסף אבל הכסף הזה צריך לשמש כעתודה לאיזשהו תשלום.

שכיב מוראד שנאן: כמה כסף?

רועי קרת: אני לא יודע, אבל אני לא יודע שאנחנו ביתרת זכות.

גאלב מג'אדלה: אף אחד לא יודע.

רועי קרת: למיטב ידיעתי אנחנו בגירעון.

שי חרמש: אלה לא יתרות אלא אלה קרנות.

שי חרמש: אין גירעון.

שי חרמש: זה דבר אקטוארי.

שי חרמש: יש למשל קרן לילדים, יש תחזית אקטוארית וברגע שהכסף מספיק, זה בסדר, וברגע שהכסף בחסר, זה גירעון.

גאלב מג'אדלה: שי, ההסברים שלך לא מניחים את הדעת.

גאלב מג'אדלה: תרחיב.

משה גפני: לא.

משה גפני: הוא לא נציג הממשלה.

משה גפני: גם אם הוא בקואליציה, הוא לא נציג הממשלה.

שי חרמש: מותר גם לדעת ולהבין איך ביטוח לאומי עובד.

משה גפני: בסדר, אבל נמצא כאן נציג הממשלה והוא מסביר.

שי חרמש: הוא מגמגם ולכן אני מסביר.

משה גפני: הוא ממש לא מגמגם.

משה גפני: הוא מדבר לעניין.

משה גפני: הוא מדבר טוב.

משה גפני: לפעמים הוא לא אומר דברים שאנחנו מסכימים אתו, אבל הוא מדבר לעניין.

דב בארי: אני ממתין לזכות הדיבור.

רועי קרת: אנחנו בשלב הזה מטפלים בצד ההכנסות של המוסד לביטוח לאומי.

עמיר פרץ: הרוח הטובה שלך מדאיגה אותי.

עמיר פרץ: יש לך יותר מדי רוח טובה היום.

משה גפני: זה בגלל שאני עצבני.

גאלב מג'אדלה: מזל שהאזרחים לא צופים בנו, אלה שאין להם מה לאכול, כי הם היו רואים איך אנחנו מתבדחים.

משה גפני: אנחנו מתבדחים?

משה גפני: אנחנו בוכים על כך שהמצב רע.

דב בארי: בשנתיים האחרונות המוסד לביטוח לאומי נמצא בגירעון שוטף.

דב בארי: זאת אומרת, ההכנסות השנתיות השוטפות שלו קטנות מהתשלומים השנתיים שלו.

חיזקיה ישראל: זה לא נכון.

חיזקיה ישראל: עם הריבית זה לא נכון.

דב בארי: אנחנו מדברים על גירעון תפעולי שוטף.

משה גפני: חזקי, מותר לו להגיד מה שהוא רוצה.

חיזקיה ישראל: אני מבקש לתקן אותו.

דב בארי: המוסד לביטוח לאומי נמצא בגירעון תפעולי שוטף בשנתיים האחרונות וכך גם צפוי בשנים הקרובות.

דב בארי: את השנים הוא מצליח לסיים בעודף בגלל הכנסות שיש לו מקרן מריבית מאותם עודפים עליהם מדובר כאן וזה גם מה שיחזיק אותו מעל המים לצורך העניין בשנים הקרובות.

דב בארי: המוסד לביטוח לאומי, כמו כל מוסד לביטוח לאומי בכל העולם, מחויב לתשלומים לא בשנה הקרובה, לא בשנתיים הקרובות, אלא עד אין קץ, לכל האנשים שחיים כאן ולכל מי שנולד במדינת ישראל.

דב בארי: הכספים האלה מיועדים לביצוע התשלומים האלה בעתיד.

שכיב מוראד שנאן: על הכספים האלה מקבלים ריבית?

שי חרמש: הם מופקדים בבנק ישראל.

שכיב מוראד שנאן: שיהיה ברור שזה לא המצב.

משה גפני: חזקי, בבקשה, אבל אם אפשר במהירות ולא לחזור על דברים שנאמרו.

חיזקיה ישראל: המהלך של העלאת דמי הביטוח הלאומי למעסיקים לא נוגע בכלל לגירעון של המדינה.

חיזקיה ישראל: נקודה.

חיזקיה ישראל: משרד האוצר מנצל את ההזדמנות שמביאים כאן הצעה ושם את זה כאן.

חיזקיה ישראל: מה שנוגע כן לתקציב המדינה, סעיף 32(א) שאומרים שאם כבר מעלים, אם המעסיקים כבר מעלים את דמי הביטוח הלאומי ב-0.6, אז אם לא יעשו את הצעד הזה של הניתוק של סעיף 32(א), אז אוצר המדינה יצטרך לתת את המצ'ינג בילדים.

חיזקיה ישראל: המוסד לביטוח לאומי באורח שוטף כרגע אין לו בעיה של מימון.

חיזקיה ישראל: מדי שנה המוסד לביטוח לאומי מקבל מהשקעות שיש לו באיגרות חוב באוצר סדר גודל של כשבעה מיליארד שקלים ריבית.

חיזקיה ישראל: חלק מהריבית לא מנוצלת אלא רק חלקה מנוצל.

חיזקיה ישראל: לכן המהלך הזה של העלאת דמי הביטוח הלאומי הוא לא נכון, בוודאי לא בעיתוי הזה כי כשדחו אותו ל-2014, אמרו שיש אי ודאות ולא נטיל עכשיו מס נוסף על העסקת עובדים.

משה גפני: תודה.

משה גפני: עופר.

עופר מנירב: כבוד היושב ראש, אתמול דיברנו על ה-950 וקיבלנו תשובה על ה-950 של 2013.

עופר מנירב: זה בסדר אבל שכחו להגיד לנו שחוץ מזה יש עוד מיליון ו-900 בשנת 2014 ועוד כ-2,8 מיליון בשנת 2015.

עופר מנירב: זאת אומרת, כבר הגדילו את התשלומים גם בשנתיים שלאחר מכן וזה בוודאי שלא קשור למה שאמור להיות ב-2013.

עופר מנירב: למה מגדילים לעוד אחוז נוסף חצי וחצי ואחר כך אחוז בשנת 2015?

עופר מנירב: אם יש לנו בעיה בשנת 2013, בוא נפתור את הבעיה של 2013 או שנעשה עכשיו תקציב תלת שנתי.

משה גפני: אני מציע לך לא להגיד את זה.

משה גפני: עוד מישהו יקנה את הרעיון.

משה גפני: טלמון, בבקשה.

יהודה טלמון: אני מניח שכולם מבינים ש-0,6 אחוז הוא הכבדה על מעסיקים.

יהודה טלמון: יכולים להגיד מה אתם מתבכיינים.

משה גפני: למען הסר ספק ולמען הדיוק, ההצעה המקורית באוצר הייתה יותר מ-0,6.

משה גפני: זה היה כמעט כפול.

יהודה טלמון: אבל אדוני היושב ראש, אם אנחנו הולכים להצעה המקורית, אז הסיכום המקורי אתנו היה שזה יהיה רק ב-2014.

משה גפני: החלטת הממשלה הייתה אמורה להיות לא 0,6 אלא הרבה יותר.

יהודה טלמון: מה שחשוב לי להגיד זה שצריך לראות את התמונה הכוללת של המעסיקים.

יהודה טלמון: אנחנו חתמנו על הסכם פנסיה חובה ורק השנה הוספנו לו את המדרגה הנוספת והוא מהווה הכבדה על מעסיקים אבל עשינו זאת מרצון ומהבנה שאנחנו צריכים לדאוג לפנסיה של העובדים שלנו.

יהודה טלמון: חתמנו על ההסכם בדבר העלאת שכר המינימום, דבר שמהווה הכבדה נוספת על המעסיקים אבל הבנו שהיא נכונה וראויה וצריכה להיעשות.

יהודה טלמון: חתמנו על הסכם של אכיפת חוקי עבודה, שגם את זה הבנו או לא הבנו, אבל הלכנו עם זה.

יהודה טלמון: גם לגמל הזה שיותר ויותר מקבל צורה של חמור, סליחה אדוני, יש קש ששובר אותו וכשלא יהיו מעסיקים, לא יהיה מס מעסיקים.

יהודה טלמון: זה לא הזמן הנכון למהלך הזה, אדוני.

יהודה טלמון: זה לא הזמן הנכון והאוצר צריך להבין שאם לא יהיו מעסיקים, לא יהיה מס מעסיקים ולא יהיו הרבה מעסיקים שצפים היום כי המס הזה הוא לא תלוי רווח ואין לו קשר לרווחיות של העסק.

משה גפני: תודה.

מירי רגב: למה באמת לא מחברים את המס של המעסיקים לרווח?

שגית אפיק: זה לא מס מעסיקים.

שגית אפיק: למעשה אלה הפרשות מעסיק בעד העובדים שלו לביטוח הלאומי.

שגית אפיק: זה קשור לעובדים ולא לרווח.

שגית אפיק: מס חברות הוא מס שמוטל על הרווח.

משה גפני: זה לגבי הסעיף הזה.

משה גפני: לגבי מס יסף.

שגית אפיק: לגבי מס יסף, אני אומר את הבעיות שעלו אתמול.

משה גפני: מס יסף זה ה-800 אלף שקלים על העשירים.

משה גפני: מס יסף על מי שמרוויח מעל 800 אלף שקלים.

שגית אפיק: אתמול עלו מספר שאלות ביחס למס יסף.

משה גפני: רגע.

משה גפני: לפני שהיועצת המשפטית מציגה, אני רוצה לחזור על מה שדיברנו.

משה גפני: אנחנו מדברים על זה פעם שנייה.

משה גפני: בסיבוב הקודם דיברנו על זה ואנחנו מדברים על זה גם עכשיו ומחפשים פתרונות.

משה גפני: מס יסף בעיקרו הוא מס שמוטל על עשירים.

משה גפני: הוא מוטל על מי שמרוויח, לפי ההצעה הממשלתית הנוכחית – פעם זה היה מיליון שקלים – 800 אלף שקלים רווח מעבודה, רווח הון, רווח מדירה, רווח מהרבה דברים שבאותה שנה הוא הרוויח ואז הוא משלם שני אחוזים מס.

מירי רגב: מה עם 500 אלף?

מירי רגב: זה לא רווח?

מירי רגב: מתחת ל-800 אלף זה לא רווח?

משה גפני: על זה לא חל מס יסף.

שגית אפיק: הוא משלם על זה מס על יגיעה אישית.

משה גפני: מס יסף בעיקרו הוא מס לא בדיוק הכי נכון שיכול להיות.

גאלב מג'אדלה: חברת הכנסת מירי רגב מתכוונת לומר שזה מס שפתיים.

משה גפני: לא, זה לא מס שפתיים.

משה גפני: להפך.

משה גפני: היא אומרת שצריך להוריד את זה אפילו ל-500 אלף שקלים שזה גם הרבה כסף אבל האדם שהרוויח את הסכומים האלה שילם מס.

משה גפני: הוא שילם מס על רווח הון, הוא שילם מס על עבודה.

משה גפני: בא מס יסף ואומר שחוץ ממה ששילמת, עכשיו, אם אתה מגיע לסכום הזה, סימן שאתה איש עשיר מאוד ותתרום לעניין.

משה גפני: במקום להעלות לו את מס ההכנסה שמשרד האוצר לא רוצה להעלות מ-48 אחוזים ל-50 אחוזים מכיוון שזאת אמרתו המפורסמת של משה נסים שרוב שכרו של האדם יישאר אצלו והם לא רוצים להגיע לחמישים אחוזים.

עמיר פרץ: אפשר 49.9 אחוזים.

משה גפני: כבר הצעתי.

משה גפני: היו הצעות כאלה אבל הם לא מסכימים.

ליאת גרבר: אבל כסף הגדול הוא רק ביגיעה אישית.

משה גפני: שאל עמיר פרץ אולי נעשה 49,9 אחוזים.

ליאת גרבר: יש הרבה מאוד בעלי הון שההכנסה היא לא מיגיעה אישית.

משה גפני: אנחנו בוועדה הסכמנו בפעם הקודמת גם למס יסף ואנחנו מסכימים גם עכשיו.

משה גפני: אנחנו דיברנו על זה אלא שהתעוררו בעיות והבעיות שהתעוררו היו בכמה סיטואציות, כאשר מתכוונים בעצם לעשירים אבל זה עלול לפגוע באלה שאינם עשירים, קשישים או אנשים מהסוג הזה, שעבדו כל חייהם, חסכו, או מכרו דירה ועברו לדיור מוגן או שקיבלו פיצויים וכולי.

גאלב מג'אדלה: או שמכרו דירה ועברו לאוהל.

משה גפני: אנחנו מדברים על כאלה שיש להם 800 אלף שקלים בכיס ולא על אחד שעבר לאוהל.

משה גפני: אז היו כמה הצעות לפתרון.

משה גפני: גברתי היועצת המשפטית, תאמרי את מה שנאמר אתמול.

שגית אפיק: לעניין השבח.

שגית אפיק: במקור עלה הרעיון לפרוס אותו על פני תקופה של ארבע שנים.

שגית אפיק: לאחר מכן עלה הרעיון שלמעשה לצורך חישוב הכנסה חייבת במס יסף יתחשבו רק במכירה של דירה ששווי המכירה שלה עולה על ארבעה מיליון וכך בעצם אפשר לתפוס רק את הדירות שהן באמת יקרות ולהכניס אותן לגדר השבח.

שכיב מוראד שנאן: מחיר דירה מעל ארבעה מיליון?

שגית אפיק: כן.

שגית אפיק: השבח ממכירת דירה ששווי המכירה שלה הוא מעל ארבעה מיליון.

שגית אפיק: רק השבח הזה יחושב לצורך מס היסף.

עמיר פרץ: המדרגה מעל ארבעה מיליון?

עמיר פרץ: זאת מדרגה?

שגית אפיק: לא, אין מדרגה.

שגית אפיק: זה מס שבח.

עמיר פרץ: אם הסכום הוא ארבעה מיליון ומאה, הוא מחשב על כל הארבעה מיליון?

שגית אפיק: מס שבח הוא הרווח שעשית בין המכירה שלך לבין המחיר שקנית את אותה דירה.

משה גפני: קנית דירה במיליון שקלים ואתה מוכר אותה במיליון וחצי.

משה גפני: חצי מיליון, הוא הרווח.

שגית אפיק: אבל מיליון ומיליון וחצי לא ייכנסו לצורך מס יסף אבל אם קנית בשלושה מיליון ומכרת בארבעה מיליון ו-300, ה-300 יחושבו לך לצורך אותם 800 האלף במס היסף.

עמיר פרץ: מיליון ו-300 בלבד.

שגית אפיק: כן.

שגית אפיק: קנית בשלוש, מכרת בארבע ו-300, השבח הוא מיליון ו-300.

עמיר פרץ: אני אמכור ב-3,990 ואני לא אשלם מס.

עמיר פרץ: זה פתח למניפולציות.

עמיר פרץ: אם יש מדרגות, זה בסדר, אין דרך לעשות מניפולציות, אבל אם אין מדרגות, אתה תמכור מחר דירה ב-3,900 מיליון במקום בארבעה מיליון.

עמיר פרץ: אם יש לך ארבעה מיליון ומאה וקנית אותה בשני מיליון, אתה משלם על שני מיליון מאה אחוזי מס.

שגית אפיק: אתה תשלם מס רק עם עברת 800 אלף שקלים.

ערן יעקב: בואו נבין את העובדות.

ערן יעקב: המשמעות שמדובר היום על כל ארבע שנים, בשונה מכך שזה היה כל שמונה שנים, וזה אומר שמסגרת הקבוצה שנכנסת לחיוב במס, היא קבוצה מאוד קטנה.

ערן יעקב: שנית, לגבי החיוב.

ערן יעקב: אם לדוגמה ניקח את החיוב של 2010 נראה כמה דירות התחייבו מעל ארבעה מיליון שקלים בחיוב, שהיו חייבות במס, שמכרו בטווח של ארבע שנים מסיבה כזאת ואחרת – יש בסך הכול 76 עסקאות כאלה שהמס הממוצע היה 156 אלף שקלים.

ערן יעקב: אחת האופציות עליה דובר כאן שזה שבח מעל חצי מיליון שקלים.

ערן יעקב: נכון?

משה גפני: לא.

משה גפני: חזרנו בתשובה.

משה גפני: אנחנו מדברים על דירה ששווה ארבעה מיליון ומעלה.

עמיר פרץ: אולי בגלל זה יש לך כל כך מעט עסקאות?

משה גפני: לא, זה לא קשור.

ערן יעקב: לא, מעט עסקאות חייבות במס.

ערן יעקב: אלה שנופלים לגדר חיוב במס שבח במסגרת החוק הקיים, כמו שהוא כרגע, שכל ארבע שנים אתה חייב במס, מדובר בקבוצה מאוד קטנה, אם בכלל.

ליאת גרבר: נזכיר שדירות יחידות פטורות בכל מקרה.

ערן יעקב: גם אם יש לך כמות רבה של דירות ואתה מוכר דירה כל ארבע שנים, אתה לא מתחייב במס שבח בדירות מגורים.

ערן יעקב: זאת המשמעות והמשמעות הזאת מביאה את זה לכך שזאת קבוצה מאוד קטנה.

משה גפני: אנחנו מדברים על רווח של 800 אלף שקלים ומעלה.

משה גפני: אנחנו מדברים על מציאות כזאת בה יכולים להיות אנשים שאינם אנשים ובשנה אחת יש להם רווח מעל 800 אלף שקלים כי הם מכרו דירה והדירה הזאת, הם עבדו עליה כל החיים.

ערן יעקב: אין להם בעיה.

משה גפני: לא דירה יחידה.

משה גפני: אני לא חוזר עכשיו על כל מה שדיברנו אתמול.

משה גפני: הבן שלהם קנה להם, עכשיו הם סיעודיים והוא צריך למכור את הדירה השנייה בתוך שנה כי אין לו ברירה כי הוא צריך את הכסף הזה.

משה גפני: הם צריכים להיכנס לבית אבות או למקום סיעודי או לא חשוב מה.

משה גפני: הבן קנה את זה כי הוא רצה לשמור את הכסף.

משה גפני: הם עבדו שישים שנים.

משה גפני: אנחנו דיברנו אתמול על דירה שהיא ארבעה מיליון שקלים ומעלה, היא תיכלל בתוך המס.

ליאת גרבר: ככל שהיא לא פטורה.

משה גפני: אם היא לא פטורה, כן.

משה גפני: היא תיכלל בתוך העניין הזה של המס יסף ופחות מארבעה מיליון, היא לא תהיה.

ערן יעקב: בסדר.

פרידה ישראלי: זה מאוד לא טוב בתוך מערכת מס לעשות משהו של הכול או כלום.

פרידה ישראלי: מי שידווח על מכירה בארבעה מיליון ו-100 אלף תמורה והיה לו רווח של שני מיליון, על כל שני המיליון יצטרך לשלם מס יסף, ומי שידווח על 3,990 מיליון, לא ישלם בכלל.

פרידה ישראלי: היעדר הרצף הזה ויצירת המדרגה של הכול או כלום, היא מאוד לא טובה במערכת מס ומהווה אינסנטיב גדול מאוד להעלמה של תמורה מעסקה.

פרידה ישראלי: לכן אני מציעה לשקול שוב את האפשרות לדבר על תקרה.

משה גפני: את יודעת שאני מאוד מתחשב בדעתך.

משה גפני: מאוד מאוד.

משה גפני: אני גם לוקח את הנתונים שלך הכספיים לעומת אגף התקציבים.

משה גפני: טוב, לא חשוב, נשאיר את זה לעתות אחרות.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך שכל החוק שאנחנו מביאים עכשיו הוא חוק בעייתי.

משה גפני: ה-800 אלף שקלים עליהם אנחנו מדברים – ואני תומך בזה – זה בעייתי עשרת מונים יותר מאשר הנושא של דירה.

משה גפני: אני חושש מאוד – ואני אומר את זה בגלוי, אבל אני תומך בחוק הזה – שדווקא מי שיעשה את התחמונים אלה אנשים שהם באמת עשירים.

משה גפני: הם ייקחו כזה ורואה חשבון כזה.

משה גפני: הרי זה חוק בעייתי.

משה גפני: מי יכול ליפול?

משה גפני: יכולים ליפול כאלה שהם לא כל כך עשירים.

משה גפני: אנחנו מנסים להגן על אלה שמשתמשים בדירה והדירה הזאת היא לא מי יודע מה.

משה גפני: הייתה אפילו הצעה להוציא דירות מהחוק הזה אבל אז מישהו זרק כאן – נדמה לי מרשות המסים, אני לא זוכר מי – והביאו דוגמה של מגדלים בתל אביב.

משה גפני: אני לא מדבר לשון הרע בחודש אב ולכן אני לא אזכיר שמות.

משה גפני: מדובר על כאלה שאתה תשאל למה מוציאים אותם, דירה של 26 מיליון שקלים מוציאים מהחוק?

משה גפני: זה לא בסדר.

משה גפני: הסכמנו.

שכיב מוראד שנאן: תשתמש במספר אחר כדי שלא יהיה רמז.

משה גפני: 28 מיליון.

שכיב מוראד שנאן: כשאתה נוקב במספרים ולא מדייק, אתה לוקח את זה ישר לאיזה מקום.

שכיב מוראד שנאן: את הכסף הזה הבעלים קיבלו בזכות ולא גנבו אותו.

שכיב מוראד שנאן: אם הייתה אפשרות אז לשלם על זה מס, היו עושים כך.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני באמת לא התכוונתי לכלום.

שי חרמש: שכיב, אני לא הייתי מתנדב להגן על המספרים האלה.

שכיב מוראד שנאן: אני לא מגן על המספרים.

משה גפני: הנושא הוא בעייתי.

משה גפני: הנושא של החוק הזה הוא בעייתי אבל צריך למצוא פתרונות לחסר התקציבי.

משה גפני: אגב, שאל אותי אחד העיתונאים אתמול ואמר שלמעשה מס היסף הוא המס היחיד שאנחנו מביאים בחבילה שנוגעת לעשירים ולכל האחרים הוא לא נוגע.

משה גפני: המע"מ לא נוגע.

משה גפני: אמרתי לו שגם מס הכנסה, ואנחנו מנענו את העניין של ה-5,200 ותכף נדבר על המדרגות ועוד נראה אם אנחנו מגיעים לאיזה פתרון, זה גם כן, אבל המס הישיר לעשירים זה מס יסף.

משה גפני: אני לא רוצה שבעוד חצי שנה פתאום ניתקל בתופעה שיגידו שאתם אמרתם עשירים אבל אלה לא עשירים, שנעשה מאזן ונראה מי נדפק.

משה גפני: זוג קשישים שקיבל פיצויים או שעבר לדיור מוגן או בן שהיה מסור להורים שלו, קנה עבורם דירה וכשהם היו צריכים להיכנס למשהו סיעודי, הוא מכר את הדירה הזאת והם קיבלו יותר מ-800 אלף שקלים.

משה גפני: את זה אנחנו רוצים למנוע.

משה גפני: מצאנו לעניין הזה פתרונות.

משה גפני: זה הנושא.

משה גפני: עמיר, רצית להגיד משהו.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני באמת מעריך את הניתוח ואת העומק אבל בין היתר אחת הבעיות בתהליכים היא שאנחנו הרבה מאוד פעמים אנחנו מומחים לדחוף אזרחים - אתה אומר שכולם תמימים – לחפש דרך להתעסק בכל מיני מניפולציות ורמאויות.

עמיר פרץ: אתה הרי דוחף היום אימהות חד הוריות כשאתה יוצר להן מגבלה שמסכום מסוים הן לא יכולות לעבוד ולעבור את ה-2,400 שקלים – אני לא זוכר מה בדיוק הסכום – ולכן כולן עובדות בדיוק בסכום של 2,399 שקלים כי אם לא, היא תפסיד את הקצבה שלה.

עמיר פרץ: כאן זה אינסנטיב יותר גדול.

עמיר פרץ: זה לא 2,400 שקלים.

עמיר פרץ: אתה אומר שבפער של מה שהרווחתי, בין דירה של שני מיליון לארבעה מיליון, אם אני מכרתי אותה ב-3,990 מיליון, אני פטור מכל השני מיליון רווח ולא חלק מהמדרגה.

עמיר פרץ: אני מוכן לתת מאה אלף שקלים מתנה לקונה ולא למכור לו בארבעה מיליון שקלים.

עמיר פרץ: הרי זה ברור לאן אתה דוחף את זה.

עמיר פרץ: לכן יש לו מספר עסקאות כל כך מצומצם.

עמיר פרץ: זה לא משנה אם הוא מגדיר את זה כמס שבח או מס אחר כל עוד אין לך מדרגות.

עמיר פרץ: לכן אני חושב שהצדק הוא שתעשה לפחות שתיים-שלוש מדרגות בעניין הזה ואז יש סיכוי שתגבה, כי אחרת מה יקרה?

עמיר פרץ: בעוד חצי שנה הוא יבוא ויגיד לך שמס יסף היה רשום כשאנחנו גובים שני מיליארד אבל לא גבינו כלום וכדי להתמודד עם הגירעון נעשה פלט חדש וכולי.

עמיר פרץ: בואו לא נשלה את עצמנו ונכתוב דברים שיכולת הביצוע נחותה.

עמיר פרץ: אנחנו במו ידינו מייצרים יכולת נחותה.

עמיר פרץ: אני לא אומר בלתי אפשרית, אבל נחותה.

עופר מנירב: אדוני, הנתון שקיבלנו כאן מערן יעקב, שאני סומך עליו במאה אחוזים, שבשנה שעברה מכרו 76 דירות והמס הוא 156 אלף שקלים מעל אותם ארבעה מיליון.

עופר מנירב: בסך הכול אלה 12 מיליון שקלים מס כשמס היסף עליהם הוא 240 אלף שקלים.

עופר מנירב: בשביל 240 אלף שקלים הולכים לסרבל את החוק במקום לתת פטור מלא לדירות?

מירי רגב: אולי במקום זה שישווקו קרקעות.

משה גפני: את צודקת.

משה גפני: את לא יודעת כמה אני מסכים אתך היום, כולל מה שאמרת בוועדת החוץ והביטחון.

שגית אפיק: עוד עניין שעלה אתמול, זה הנושא של משיכת כספי פנסיה.

שגית אפיק: לגבי העניין הזה נמצא פתרון וזה מתן האפשרות לפרוס באופן טכני את הכספים האלה.

שגית אפיק: באופן מהותי, אם הוא יבקש את זה, אבל לצורך מס יסף זה יהיה באופן טכני, יראו את זה כאילו זה נפרס שש שנים אחורה או שש שנים קדימה.

שגית אפיק: יש אפשרות גם קדימה.

גאלב מג'אדלה: זה לא ברור.

ליאת גרבר: שש שנים אחורה.

גאלב מג'אדלה: מי שלא היה אתמול, לא מבין את זה.

שגית אפיק: אתם לא מסכימים לשש שנים קדימה?

משה גפני: עזבי מה שהם מסכימים.

ערן יעקב: מה שמופיע היום, זה שש שנים אחורה או כפי שקבע המנהל.

ערן יעקב: כלומר, הוא יכול לקבוע.

שגית אפיק: או שש שנים קדימה.

ליאת גרבר: לגבי היוון, זה שש שנים אחורה או כפי שקבע המנהל.

שגית אפיק: אני אסביר את זה שוב.

שגית אפיק: עלתה השאלה מה קורה לגבי משיכת קופות גמל, משיכת כספי פנסיה, פיצויי פיטורים, שאז אתה מקבל סכום גבוה בבת אחת, האם הוא ייחשב לצורך ה-800 אלף, כשאנחנו באים לבחון האם אתה צריך לשלם מס יסף.

שגית אפיק: הפתרון שניתן כאן בהסכמה הוא מתן האפשרות לאדם לפרוס את הכסף שהוא מקבל כאילו הוא קיבל אותו במשך שש שנות מס קודם לקבלת הכסף ואז, כאשר הוא מתפרס, הוא לא יגיע בשנה מסוימת כל כך מהר ל-800 אלף שקלים.

שגית אפיק: אנחנו נחיל את זה במס יסף.

שגית אפיק: האפשרות הזאת באמת קיימת, היא נחקקה לאחרונה לגבי קצבה אבל הסיכום הוא שנחיל את זה לגבי מס היסף.

גאלב מג'אדלה: ואם אחרי שנה-שנה וחצי חוזר למעגל העבודה?

עמיר פרץ: זה לא משנה.

עמיר פרץ: עושים לו איזון מס כל שנה.

משה גפני: זה לא משנה.

עמיר פרץ: אתה לוקח את החלק היחסי של שש השנים, מה שהרווחת, ועושה חשבון עם מס הכנסה.

שגית אפיק: הבעיה האחרונה שעלתה היא לגבי הכנסות פסיביות של בני זוג.

שגית אפיק: אם הדירה רשומה על שם בני הזוג, אם חשבון הבנק ממנו הכסף מתקבל רשום על שם בני הזוג.

שגית אפיק: לבעיה הזאת יש מספר פתרונות שאפשר להציע.

שגית אפיק: הפתרון הצודק ביותר אולי זה לראות את ההכנסה הזאת כאילו היא חצי-חצי, לגבי כל בן זוג מחצית ההכנסה.

שגית אפיק: פתרון אחר הוא לאפשר לבני הזוג לבחור לאיזה מבין בני הזוג הם מבקשים לייחס.

ליאת גרבר: אולי נקים רשות מסים נפרדת.

שגית אפיק: מה אתם מציעים?

שגית אפיק: הצעת רשות המסים היא שזה יהיה על שם בן הזוג הרשום.

שגית אפיק: אני חושבת שזה פשוט לא צודק במקרה הזה של מס יסף, לייחס את זה לבן הזוג הרשום.

גאלב מג'אדלה: את זה אנחנו צריכים להבין.

גאלב מג'אדלה: על שם שניהם או על שם אחד?

שגית אפיק: אני חושבת שנכון יותר שזה יהיה כאשר זה על שם שניהם, לראות את זה מחצית ומחצית.

שגית אפיק: אני חושבת שבמקרה של מס יסף זה הפתרון הצודק והנכון.

ליאת גרבר: אנחנו הצענו שזה יחול כפי שחלים לגבי הכנסות.

משה גפני: לא, מס יסף – לא.

גאלב מג'אדלה: או שבמקרה הזה נחיל את החוק השרעי, שיהיה על האישה.

משה גפני: אתם מסכימים לפי החוק השרעי?

ערן יעקב: עם כמה שינויים.

אבישי ברוורמן: יש לי שאלה מאוד קצרה בהמשך לדבריו של רואה חשבון מנירב.

אבישי ברוורמן: ברור לכולנו שחלק המסים על העשירים, כולל מס יסף, גם אם התקבולים הם לא כל כך גבוהים, חלק מהדבר הזה גם איתות שמתחילים לקחת מהקבוצות החזקות.

משה גפני: נכון מאוד.

אבישי ברוורמן: אבל גם הכמות קובעת.

אבישי ברוורמן: כמובן שהפישוט קובע והכמות קובעת.

אבישי ברוורמן: לאור ההערה שנאמרה כרגע – ושוב, אני מקשיב לו כי הוא באמת בעל מקצוע –

משה גפני: זה רק על דירה.

אבישי ברוורמן: אני מבין.

אבישי ברוורמן: אנחנו רוצים מס יסף, כולם כאן רוצים מס יסף, אנחנו רוצים שבמידת האפשר הוא יהיה פשוט אבל שיביא כסף ולא כל כך קצת אלא הרבה.

אבישי ברוורמן: לפעמים חלק מהסרבול הזה כמו שהוא אמר, אתה מקבל סכום כל כך נמוך שלא שווה את הסרבול ואז אולי כדאי להעלות שיעור או דברים אחרים.

אבישי ברוורמן: זאת השאלה שלי.

אבישי ברוורמן: להשיג סכום מסוים, האם השכר יוצא בהפסדו.

משה גפני: אני משיב לך.

משה גפני: השאלה שלך היא במקומה.

משה גפני: הנושא של מס יסף בעיקרו, אנחנו הצענו מלכתחילה שיעזבו את מס היסף ושיעשו מדרגה נוספת לעשירים אבל הם לא מסכימים.

מירי רגב: הם קובעים?

משה גפני: אני לא הולך עכשיו נגד ראש הממשלה ולא נגד שר האוצר.

משה גפני: היום לא.

משה גפני: אולי בשבוע הבא כן.

משה גפני: הם לא רוצים.

משה גפני: אני יכול להסביר באריכות מה העמדה שלהם בעניין הזה וגם במס החברות.

משה גפני: אני יכול להסביר את העמדה שלהם אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.

משה גפני: אני לא שם עכשיו.

משה גפני: הם באים ואומרים אלטרנטיבה והם מתעקשים על זה עכשיו, הפקידים החשובים והם יותר חשובים ממני.

משה גפני: הם אומרים שהם לא מסכימים שמס היסף יהיה רק על עבודה אלא שיהיה על רווח כללי.

משה גפני: אלה דירות, אלה פיצויים, רווח הון וכל הדברים האחרים.

משה גפני: זאת הטענה שלהם ולכן מס היסף חל על עשירים.

משה גפני: יש דברים לגביהם זה באמת לא רציני.

משה גפני: למשל לגבי דירות, זה לא רציני.

משה גפני: אני לא אחזור על מה שאומר ערן יעקב, שאומר שהוא אמר אחרת, אבל זה גם לא חשוב.

משה גפני: נאמר שהוא לא אמר אחרת או נאמר שמה שאמר עופר זה בדיוק המצב.

משה גפני: היה שלב שהם כמעט הסכימו, אבל אני חזרתי בי.

משה גפני: הם אמרו שזה לא יחול בכלל על דירות.

משה גפני: לא זאת כוונת מס היסף אלא מס היסף הוא משהו אחר לחלוטין.

משה גפני: מס היסף הוא על עבודה, על רווח הון, על כספים רבים שאדם מרוויח בתוך שנה אחת.

משה גפני: הדירות לא משחקות כאן תפקיד מרכזי אבל עשיתי חשבון, דווקא בגלל מה שאמרת, שצריך שיהיה כאן שמסמל שאנחנו הולכים לכיוון של העשירים.

משה גפני: לא יכול להיות שעל דירה של 16 מיליון שקלים, 15 מיליון שקלים וחצי, לא יהיה עליה מס יסף.

משה גפני: לכן חזרתי בי מלהוציא את הדירות בכלל, אפילו שאתה צודק.

משה גפני: עכשיו אני מבקש מהחברים.

משה גפני: אנחנו הולכים להיום ביום קצת משוגע.

משה גפני: אני מתנצל מראש על סדר היום של היום.

משה גפני: התהליך הוא כזה: אנחנו מיצינו את הדיונים.

משה גפני: אני עוד הולך לדבר אתם אבל אני עוד לא יודע מה יהיה.

משה גפני: עכשיו אני ממתין לראות האם מליאת הכנסת מאשרת את החוק הזה בקריאה ראשונה.

משה גפני: אם היא לא מאשרת, אנחנו נוסעים הביתה ואני אוכל ללמוד קצת תורה.

משה גפני: אם היא מאשרת, אנחנו חוזרים לכאן.

משה גפני: אני צריך גם להביא למליאת הכנסת את המע"מ שאישרנו בשבוע שעבר וגם על זה צריכה להיות הצבעת המליאה.

משה גפני: אם זה מאושר וזה חוזר לכאן, אנחנו מתחילים את סעיפי החוק אחד לאחד כמו שמנוסח לאור הדיונים שהתקיימו כאן.

מירי רגב: גם מס היסף וגם מס הכנסה.

משה גפני: גם מס הכנסה, גם מס יסף.

אבישי ברוורמן: אז מגישים את ההסתייגויות?

משה גפני: כן.

טמיר כהן: כשהחוק יהיה מונח על שולחננו.

שכיב מוראד שנאן: ההפסקה היא עד ההצבעה במליאה?

משה גפני: עד אחרי ההצבעה במליאת הכנסת ועד אחרי שזה יורד לכאן כי לא מספיקה החלטת מליאת הכנסת אלא צריך לקבל החלטה שזה עובר לוועדת הכספים.

משה גפני: לכן אני מתנצל מראש, אלה לא דברים שתלויים בי.

גאלב מג'אדלה: אז חוזרים לכאן להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: נכון.

גאלב מג'אדלה: המליאה תחכה לך עד שתכין את זה לקריאה שנייה ושלישית?

משה גפני: אני מקווה שכן.

משה גפני: לפי מה שאומרים לי, יחכו.

משה גפני: אני מודיע על הפסקה.

משה גפני: תודה רבה.