ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 943, 2012-08-14 09:45

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב.

כרמל שאמה-הכהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום בקשה לאישור תקנות שירותי תיירות (בתי מלון), התשע"ב-2012 שהגיש לוועדה שר התיירות.

כרמל שאמה-הכהן: התקנות הוגשו בתחילת הפגרה.

לאה ורון: ב-30 ביולי 2012 הוועדה קיבלה את הגרסה הסופית, כפי שהם קראו לה, לאחר שהתקנות עברו את משרד המשפטים.

כרמל שאמה-הכהן: מרגע שהתקבלה גרסה סופית, התכנסנו למרות הפגרה ובטווח זמנים מאוד קצר, מאחר ששר התיירות רואה חשיבות עליונה ודחופה באישור התקנות כדי לא לעכב את תהליך היציאה לדרך שכרוך גם בפרסום מכרזים שונים, הקמת ועדות וכולי.

כרמל שאמה-הכהן: באופן עקרוני אנחנו בעד לא לעכב דברים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שנוכל היום להשלים את אישור התקנות בנוסח סופי ושתהיה לנו את היכולת לגבש את הפתרונות לכל המחלוקות שקיימות בין כל הצדדים סביב השולחן בסוגיה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: באופן כללי, הגישה שלי היא שדירוג של בתי מלון על ידי כוכבים על פי אמות מידה אובייקטיביות מתיישר עם עיקרון השקיפות, ההגינות והגנת הצרכן שהוועדה דוגלת בהן לאורך כל הקדנציה.

כרמל שאמה-הכהן: כמובן שלכל דבר יש עלות וצריך לבחון גם את העקביות והרציפות של יישום הרעיון וגם את זה שהוא לא מעמיס עלויות יתר על המידה.

כרמל שאמה-הכהן: בשלב הזה כמובן נעביר לכם את זכות הדיבור, תציגו את הרעיון ונתקדם.

נועז בר-ניר: תודה רבה.

נועז בר-ניר: אני מודה ליושב ראש הוועדה ולוועדה על שכינסתם את ישיבת הוועדה בתקופת הפגרה.

נועז בר-ניר: אני מעריך את החשיבות שנתתם לנושא.

נועז בר-ניר: הנושא הזה הוא נושא צרכני מאוד מאוד חשוב והוא מהלך צרכני ממדרגה ראשונה.

נועז בר-ניר: דרך אגב, הדירוג, אם אתם יודעים, בוטל לפני עשרים שנים, ב-1992, וההחלטה לחזור לדירוג הייתה חלק ממסקנות הוועדה שאני עומד בראשה, ועדה שבודקת את הדרכים להוזלת הנופש בישראל.

נועז בר-ניר: מה שעמד לנגד עיני הוועדה ולנגד כל הגורמים המקצועיים היה שקיפות, גילוי נאות ושאנשים ידעו להשוות, דבר שמהווה פרמטר מאוד מאוד חשוב כדי שהמבקר ידע מה רמתו של המלון והתשלום המבוקש.

נועז בר-ניר: הדירוג שאנחנו הולכים להציע עומד להיות דירוג וולנטרי.

נועז בר-ניר: משרד התיירות יממן את הדירוג של המלון.

נועז בר-ניר: הדירוג יבוצע בשיטת HOTEL STAR, השיטה האירופאית שהיא בעצם שיטה בה היום מדורגות 11 מדינות, דוגמת שוודיה, שוויץ ואוסטריה.

נועז בר-ניר: שיטת הדירוג האירופאית המובילה שאנחנו החלטנו להצטרף אליה.

נועז בר-ניר: רוב הלקוחות שלנו מגיעים אלינו מאירופה ובהחלט אנחנו חושבים שזה נכון יהיה שהם יהיו רגילים לסטנדרטים שלהם כדי להבין מה הם קונים.

נועז בר-ניר: יש עוד כמה מדינות שהן בשלבי הצטרפות לדירוג הזה באירופה.

לאה ורון: מה העקרונות של השיטה?

נועז בר-ניר: תכף אני אציג אותה.

נועז בר-ניר: זאת שיטת דירוג של התאחדות המלונות האירופאית.

נועז בר-ניר: העקרונות של השיטה.

נועז בר-ניר: זאת שיטה שבודקת את איכות המלונות, היא מכילה 267 אמות מידה המתייחסות לשישה פרמטרים עיקריים מבחינת האיכות של מבנה המלון והחדרים, מבחינת ריהוט וציוד, מבחינת השירותים הניתנים במלון כגון ארוחת בוקר, ניקיון, משקאות ודברים מהסוג הזה, פעילות פנאי, חדר כושר, בריכה, פעילות לילדים ודברים מהסוג הזה.

נועז בר-ניר: בקרת איכות המוצר כי מאוד חשוב התהליך בתהליך הזה, כל הנושא של איך המלונות עושים תהליך של בקרת איכות כדי לשפר את האיכות, אם זה משוב אורחים, אורח סמוי, בקרת איכות.

נועז בר-ניר: אם יש מלונות עם שירותי כנסים.

נועז בר-ניר: אלה בגדול הפרמטרים.

נועז בר-ניר: כאמור, 267 פרמטרים.

נועז בר-ניר: דרך אגב, השיטה האירופאית היא 270 פרמטרים ואנחנו לא חלק מהתאחדות המלונות האירופאית ולכן אנחנו לא יכולים להיות חלק מ-HOTEL STAR אבל כל השינויים שעשינו וההתאמה שעשינו מבחינת הפרמטרים לתנאים בארץ, כל הפרמטרים אושרו על ידי HOTEL STAR האירופאית.

נועז בר-ניר: כל שינוי שאנחנו עושים, אנחנו בראיה אסטרטגית מתוך כוונה שבעתיד, כשנצטרף לשיטת HOTAL STAR האירופאית כחברים מן המניין, בהחלט נוכל להיות חלק מהם וקיבלנו אישור מהם להצהיר שאנחנו מדרגים בשיטת HOTEL STAR האירופאית.

נועז בר-ניר: זה דבר חשוב מאוד.

נועז בר-ניר: היו מדינות אחרות שאימצו את השיטה הזאת ולא תיאמו אתם, כמו ירדן למשל, והם בעצם לא אישרו להן להצהיר שזה בשיטת HOTEL STAR.

נועז בר-ניר: אנחנו מדברים על דירוג של כל מלון, דירוג לשלוש שנים כאשר מדי שלוש שנים ייבדק מחדש אלא אם כן יהיו ממצאים במהלך התקופה שצריך לבדוק אותם מחדש.

נועז בר-ניר: המלונות ידורגו בין כוכב אחד לחמישה, כאשר בכל רמה יש אפשרות לשניים פלוס, לשלושה פלוס, לארבעה פלוס.

נועז בר-ניר: יש גם דירוג לפלוס.

נועז בר-ניר: הדירוג עצמו ניתן למלונות על פני שלושה שלבים.

נועז בר-ניר: צריכים לעמוד באמות מידה מינימאליות שהן חובה לכל דרגה ועמידה במינימום אמות המידה מזכה את המלון בדרגה.

נועז בר-ניר: צריך גם לצבור ניקוד על פי עמידה באמות המידה והניקוד הנוסף, אם הם עומדים מעל מספר הנקודות המקסימאלי, הם יוכלו לקבל פלוס, אם הם לא יכולים להיכנס לקטגוריה הבאה.

נועז בר-ניר: זאת אומרת, מלון שמסיבות שונות לא יכול להיכנס לחמישה כוכבים, הוא יכול לקבל ארבע פלוס בהתאם לאמות המידה.

נועז בר-ניר: נקודה מאוד מאוד קריטית וחשובה שהיום לא קיימת היא שאסור לכל מלון או לכל גורם אחר לפרסם את עצמו בדירוג כוכבים.

נועז בר-ניר: אני לא יודע אם אתם יודעים אבל המצב היום הוא שהגורמים היחידים שאסור להם לדרג את עצמם, אלה הם המלונות אבל כל סוכן נסיעות יכול לדרג את המלונות ובמשך עשרים שנים קיימים דירוגים שאני לא יודע מהיכן המציאו אותם ואין להם שום בסיס עובדתי.

יואל חסון: כל הפרסומים שאנחנו רואים שמפרסמים כל מיני סופי שבוע ומגדירים את הכוכבים, זה עושה הסוכן על פי דעתו.

נועז בר-ניר: הסוכן על פי אמות המידה שלו שלא ידועות לנו.

יואל חסון: איך הדבר הזה לא טופל עד היום?

נועז בר-ניר: היה תהליך ארוך כדי להחזיר את הדירוג.

נועז בר-ניר: זה לא פשוט.

יואל חסון: זה שסוכנים מדרגים מלונות ולמעשה מטעים את הציבור.

תמר פינקוס: אין איסור.

תמר פינקוס: הנושא של הכוכבים לא חל עלינו.

תמר פינקוס: אנחנו נקטנו בהליכים אבל זה לא היה מספיק.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מסתכלים קדימה.

כרמל שאמה-הכהן: יש לך עוד משהו לומר באופן כללי או שנדון סעיף-סעיף ושם יישמעו ההערות?

תמר פינקוס: הערה כללית.

תמר פינקוס: אני רוצה שיהיה ברור שעל פי החוק היום, חוק שירותי תיירות, בית מלון הוא גם אם אני משכירה את הדירה שלי וישנים בה תשעה אנשים.

תמר פינקוס: אם הכוונה שהתקנות האלה יחולו באמת על בתי מלון ולא על צימרים ולא על דירות שאנשים פרטיים משכירים כי היום - אנחנו קיבלנו תלונה ומשרד התיירות קיבל את אותה תלונה מהתאחדות בעלי המלונות – יש רשימה של כל מי שהוא חושב שהוא מלון, הוא יכול לפרסם אם רוכשים בו חדרים.

תמר פינקוס: יש שם צימרים, יש שם דירות, יש שם אנשים פרטיים וזאת לא הטעיה משום שכך מוגדר בית מלון.

תמר פינקוס: עד שלא את החקיקה הראשית שמגדירה בית מלון, בעצם יהיה קשה כי היום כולם בית מלון.

תמר פינקוס: לי יש דירה וגרים בה בו-זמנית תשעה אנשים, אני בית מלון וזה מותר.

קריאה: לא צריך רישום.

תמר פינקוס: שום דבר.

תמר פינקוס: אין אישורים ואין הגדרה איזה תהליך מקדמי צריך לעשות מישהו כדי לקבל אישור של בית מלון.

תמר פינקוס: לא של כוכבים אלא של בית מלון.

תמר פינקוס: עד שזה לא יוסדר, הדבר הזה בעצם קשה להפעלה.

כרמל שאמה-הכהן: נשמע את תגובת מנכ"ל המשרד.

נועז בר-ניר: שכחתי לציין שתנאי לדירוג הוא נושא של קיום רישיון עסק.

נועז בר-ניר: זה תנאי אחד.

נועז בר-ניר: אנחנו בקרוב הולכים לשנות בחוק שירותי תיירות את הגדרת בית מלון.

נועז בר-ניר: דרך אגב, לצערי אני חייב לומר לך שמה שקורה במדינות ה-OECD, משם אנחנו לומדים, לא נותן לנו הגדרות יותר טובות מאלה שקיימות היום.

אתי בנדלר: אני רוצה לומר שחוק שירותי תיירות הוא חוק רזה במיוחד שמצד אחד יש בו סעיפים אנכרוניסטיים כמו למשל שערעור על דברים מסוימים צריך להיות מוגש לשר שהוא ערכאת הערעור.

אתי בנדלר: מצד שני, חסרות בו הוראות כמו למשל שאין הוראה כלשהי המתייחסת לסנקציות בשל הפרת הוראות החוק או התקנות.

אתי בנדלר: העולה מהאמור לעיל הוא שהוועדה תאשר היום תקנות אבל אין בפועל הוראה שקובעת מה תהיה הסנקציה על הפרת אותן הוראות.

עובד קדמי: זאת עבירה פלילית.

אתי בנדלר: יגישו כתב אישום על הפרת הוראה חקוקה לפי חוק העונשין?

אתי בנדלר: זה נראה לי מרחיק לכת.

עו"ד תמר קלהורה: סעיף 13 לחוק שירותי תיירות.

אתי בנדלר: סעיף 13 לחוק שירותי תיירות, לדעתי בוטל.

אתי בנדלר: על כל פנים, כך זה בנוסח שיש אצלי.

תמר קלהורה: לא.

תמר קלהורה: פרק ב'1.

תמר קלהורה: סעיף 13 לא בוטל.

אתי בנדלר: אם כך, החוק שלי לא מעודכן.

תמר קלהורה: סעיף 12(א) עד 12(ב).

תמר קלהורה: סעיף 13 לחוק שירותי תיירות לא בוטל.

אתי בנדלר: אני אשמח אם תקראי אותו כי אנחנו הוצאנו את החוק מנבו ואין שם סעיף 13.

תמר קלהורה: עבירות ועונשין.

תמר קלהורה: קנס.

תמר קלהורה: אדם שעבר על הוראות לפי סעיפים 3, 4, 10.

אתי בנדלר: זה פשוט לא מופיע בנבו.

תמר קלהורה: הוא לא בוטל.

תמר קלהורה: את צודקת במובן הזה שסנקציה אפקטיבית באמת לא תהיה כי הסנקציה היחידה שיש בחוק שירותי תיירות היום היא סנקציה פלילית.

תמר קלהורה: כמובן יש את המשפט האזרחי, אבל לרגולטור הסנקציה היחידה שיש היא הסנקציה הפלילית.

תמר קלהורה: אין ספק שזה האינטרס לעשות לגליזציה של החקיקה לרבות התחום הזה.

אתי בנדלר: מכל מקום, את בטוחה שהסעיף הזה לא בוטל והטעות היא של מערכת נבו?

תמר קלהורה: גם היועץ המשפטי אומר כך.

תמר קלהורה: גם המפוקחים יעידו על כך.

תמר פינקוס: עוד הערה אחת ואותה אני אומרת מבחינת הגנת הצרכן ולא משנה אם הצרכן הוא תייר.

תמר פינקוס: בחוק הגנת הצרכן עצמו יש סוג מסוים של עסקים שהוחל עליהם כלל שמותר להם אמנם להציג במטבע זר, אבל קובעים מהו שער החליפין כדי ששער החליפין לא ייקבע על ידי כל עוסק על פי גחמתו.

תמר פינקוס: כאן לא קבעו את גובה שער החליפין ויכול להיות צרכן – ולא משנה אם הוא תייר – שכל מלון יחליט על שער החליפין שלו.

תמר פינקוס: אני חושבת שצריך להכניס לכאן את אותו הכלל של גובה שער ההמרה כפי שקבוע בחוק הגנת הצרכן לגבי הובלת נוסעים, לגבי שינוע.

קריאה: מה המצב היום?

תמר פינקוס: זה המצב היום.

כרמל שאמה-הכהן: זה בחקיקה ולא בתקנות האלה.

תמר פינקוס: לא, זה בתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: בתקנות האלה?

תמר פינקוס: זה לא נמצא כאן אבל צריך לתקן כי זה חסר.

לאה ורון: שואל אותך היושב ראש האם החוק המסמיך מאפשר לקבוע בתקנות האלה את הנושא שאת מעלה לגבי שער החליפין.

תמר פינקוס: כנראה שלא.

תמר פינקוס: זאת בעיה כי אחרת הצרכנים, שהם תיירים לעניין הזה, יהיו הראשונים להיפגע.

עובד קדמי: התיירים לא יכולים להיפגע בשום מקרה.

עובד קדמי: הם משלמים במטבע זר.

עובד קדמי: אני רוצה לומר שההערה היא במקומה.

עובד קדמי: גם ההערה של הגדרת בית המלון שהיא איננה עונה היום לדרישות של המלונאות והתיירות בישראל, היא במקומה.

עובד קדמי: משרד התיירות פועל עתה לשינוי ולתיקון החוק.

עובד קדמי: יש לנו כבר טיוטה שרובה כבר נמצאת בניסוח, בגיבוש ובתיאום עם משרד המשפטים.

עובד קדמי: אנחנו מקווים לסיים את הליך החקיקה הזה, כולל הגדרה של בית מלון.

עובד קדמי: יחד עם זאת, גם ההגדרה הקיימת לא תפגע, לא תפריע ולא תפגום בהליך הדירוג הקיים או זה המוצע משום שיש הגדרה עם קריטריונים ברורים כך שמי שיעמוד בהם, יוכל לקבל דרגה.

עובד קדמי: יש להניח שיהיו מלונות קטנטנים שלא יוכלו להגיע לסף הדירוג כדי לקבל אפילו כוכב אחד.

עובד קדמי: כאן לא תהיה בעיה.

עובד קדמי: לעניין מחיר בתי המלון לתייר ולא לתייר.

עובד קדמי: במקום שמוצג המחיר לתייר בדולרים, הוא משלם בדולרים בהפחתה של מס הערך המוסף ואין עם זה שום בעיה.

עובד קדמי: זה גם מוסדר היום בתקנה המוצעת וזה בסדר.

עובד קדמי: יחד עם זאת, חוק הגנת הצרכן עצמו, סעיף 17(ז), קובע באופן מפורש שהוראות הפרק הזה, פרק ד' בחוק הגנת הצרכן, לא יחול והוא פוטר את הצורך לציין את המחיר בשקלים.

סלעית קולר: זה לא מדויק.

סלעית קולר: אתה לא מדייק.

עובד קדמי: הוא פוטר את הצורך לציין את המחיר בשקלים.

עובד קדמי: אם רוצה בית מלון, כדי להקל על התייר, הוא מפרסם את המחיר גם בדולרים ואם התייר משלם בדולרים, הרי שהוא משלם את זה בדולרים ואין בעיה.

לאה ורון: ואם הוא רוצה לשלם בשקלים?

עובד קדמי: אם הוא רוצה לשלם בשקלים, יש את המחיר השקלי.

עובד קדמי: גם עם זה אין בעיה.

עובד קדמי: אם אנחנו רוצים לקבוע את השער, לא חוק שירותי התיירות יכול ומסמיך את שר התיירות לקבוע את השער משום שהחוק אומר רק מה מותר לשר לעשות בתקנות וזה אופן הצגת המחירים ופרסומם ולא עניין שערי המטבע שלא בסמכותו.

עובד קדמי: עם כל הכבוד, אם נרצה את הדבר הזה, אפשר לעשות את זה בתיקון חוק הגנת הצרכן.

רוני פיבקו: אני ממלא מקום נשיא התאחדות המלונות ואני רוצה לומר את דעתה של התאחדות המלונות בעניין הדירוג.

רוני פיבקו: נקדים ונאמר שמלונות ישראל אינם מתנגדים להפעלת הדירוג.

רוני פיבקו: דעתנו המקצועית שונה מדעתו של כבוד השר מאחר שאנחנו רואים בדירוג שיטה ישנה.

רוני פיבקו: היום יש שיטות אינטרנטיות שהלקוחות בעצמם מדרגים את בתי המלון.

רוני פיבקו: יחד עם זאת, אנחנו מכבדים את עמדתו של השר והריבון שעומד על דעתו בעניין הזה ואנחנו גם אמרנו לו שנשתף פעולה באופן מלא בעניין הדירוג בכל התהליך.

רוני פיבקו: היו שלושה עקרונות עליהם אנחנו הסכמנו.

רוני פיבקו: עיקרון אחד היה שהדירוג יהיה על פי מפרט בינלאומי כמו שנועז אמר, הדירוג יהיה וולנטארי והמימון יהיה על משרד התיירות.

רוני פיבקו: אנחנו לא רוצים דירוג ממשלתי כפי שהיה לפני עשרים שנים ונכשל.

רוני פיבקו: כל פעם ששאלו את שר התיירות למה אין דירוג, הוא אמר שהוא מחפש שיטה בינלאומית כדי לבצע דירוג.

אתי בנדלר: סליחה, למה התכוונת כשאמרת שהמימון יהיה על חשבון משרד התיירות?

רוני פיבקו: התהליך הזה הוא תהליך מאוד יקר.

רוני פיבקו: להביא חברה בינלאומית ולהביא אנשים שירוצו בין המלונות ויבדקו 270 פרמטרים, זה תהליך מאוד יקר והמלונות לא יכולים לספוג את הסכום הזה.

רוני פיבקו: משרד התיירות מתקצב, וזה גם מופיע כך בתקנות.

אתי בנדלר: לא ברור עד הסוף כי יש איזושהי תקנה שנגיע אליה בקשר לאגרה.

אתי בנדלר: נדבר על כך כשנגיע אליה.

רוני פיבקו: אנחנו מבקשים לומר שאנחנו מאוד מקווים שהדירוג שיתקבל לא ישליך אחר כך על דברים אחרים שלא קשורים לדירוג אלא שהוא יהיה דירוג מקצועי וששום רשות אחרת לא תשתמש בדירוג כדי לקבל כל החלטה אחרת שגם כך המלונות סובלים מעודף רגולציה.

יואל חסון: למה אתה מתכוון?

רוני פיבקו: למשל ארנונה.

רוני פיבקו: תבוא העירייה ותאמר שמהיום המלון הזה שילם כך, אבל מאחר שהיום הוא בדירוג חמישה כוכבים, הוא ישלם סכום אחר.

נועז בר-ניר: זאת ספירה כפולה.

נועז בר-ניר: ברור לך שזאת ספירה כפולה כי גם המטרז' של חמישה חדרים מראש יותר גדול, כך שבעצם הוא צריך לשלם פעמיים.

קריאה: זה יהיה המטרז' של הכוכב.

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

כרמל שאמה-הכהן: לא.

כרמל שאמה-הכהן: נא להתחיל בהקראה.

כרמל שאמה-הכהן: על פי גישתכם, מי הכתובת לטיפול בפניות הציבור בעניין הזה?

נועז בר-ניר: משרד התיירות.

נועז בר-ניר: יש ממונה שמונתה.

לאה ורון: אתם תתנו את המענה לציבור הרחב כאשר הוא יגיע לבית מלון וימצא שמה שהובטח לו לא התקיים.

סלעית קולר: זה קורה כרגע ואין שום סיבה שזה לא ימשיך.

נועז בר-ניר: זה בהחלט ימשיך.

נועז בר-ניר: כן.

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא את התקנות.

יואל חסון: לפני כן, יש לי שאלה.

יואל חסון: ההגדרות או ההגדרות המקצועיות שיקבעו מי מקבל ארבעה כוכבים, חמישה כוכבים, שלושה כוכבים, כמה הן יהיו נהירות לציבור?

יואל חסון: זאת אומרת, אדם שמגיע, איך הוא יכול לדעת לגבי המלון?

יואל חסון: יכולים גם להטעות כי ברגע שמכניסים את נושא הדירוגים, יכול להיות מצב שאנשים מטעים והמלונות יכולים להמציא לעצמם דירוגים.

נועז בר-ניר: לא.

נועז בר-ניר: יש תעודה רשמית.

נועז בר-ניר: כל מלון מקבל תעודה רשמית ואסור יהיה לדרג בשום צורה אחרת שלא על פי התעודה הזאת.

נועז בר-ניר: הפעם זה ברור מאוד, להבדיל מן העבר.

עובד קדמי: השאלה היא במקומה.

עובד קדמי: איך האזרח יכול לדעת מה רמתו של המלון ומהי דרגתו.

עובד קדמי: לצורך כך אנחנו לקחנו בודק שהוא ידרג את בתי המלון על פי 260 וכמה אמות המידה שמופיעות כאן בתוספת.

עובד קדמי: זה מאוד קשה, זה מסובך כי צריך לקחת את כל התוספת ולבדוק אחד-אחד בבית המלון.

עובד קדמי: לכן האזרח סומך על הרשות המוסמכת, שזה הממונה במשרד התיירות, על הבודק ועל השיטה כולה שהם אכן יודעים איך לתת את הדרגה והדרגה, כפי שהיא תינתן, היא תופיע בתעודה שמופיעה בתוספת השנייה וחייב המלון להציג את הדרגה בדלפק הקבלה במקום בולט.

עובד קדמי: אני חושב שבתי המלון, מהניסיון שלנו, גאים להציג את התעודה ואין צורך לכפות את זה עליהם.

עובד קדמי: הם מציגים את התעודה.

יואל חסון: כמה זמן תאריך הבדיקה הזאת של כל המלונות בארץ?

עובד קדמי: זה יכול לקחת בערך שנה ואפילו אולי קצת יותר כי מדובר על 400 בתי מלון.

עובד קדמי: אם כולם יבואו לבקש להיות מדורגים, יהיה צורך לשלוח אנשים לבדוק.

יואל חסון: יש לך פקחים ואנשים?

נועז בר-ניר: זאת תהיה חברה חיצונית.

עובד קדמי: כשנגיע לדבר על השיטה עצמה, נלמד ונראה איך זה בדיוק יפעל ואיך העסק יעבוד.

כרמל שאמה-הכהן: יוסי פתאל, בבקשה.

יוסף פתאל: הערה לסדר.

יוסף פתאל: להציג בתחילת הדיון כאילו הבעיה היא לגבי הדירוג על ידי הסוכנים, זה דבר שהקשר בינינו לבין זה הוא מקרי.

יוסף פתאל: לראיה, איגוד סוכני הנסיעות תומך נלהב של הדירוג.

יוסף פתאל: העלה שאלה חבר הכנסת חסון והיא נכונה.

יואל חסון: סליחה, אני יוצא לראיון ברדיו ואני אחזור.

יוסף פתאל: כדי שלא ייווצר מצב שבעצם תתפתח כאן תעשייה של אלטרנטיבות בנושא של הדירוגים מבחינת טקסטים כאלה ואחרים, כשנגיע לסעיף 18(ד) לנו תהיה הצעה להדק את ההגדרה באופן כזה שבעצם רק הדירוג הזה יהיה מותר לפרסום ולא שום דירוג אחר, כדי שלא יתחילו להמציא ערבי תיירות, ערבי תיירות פלוס, ערבי תיירות טובה וכולי.

יוסף פתאל: אנחנו נציע בסעיף הזה שלא יכול להיות כל דירוג אחר והסרגל היחידי לדירוג שיהיה מותר לפרסום לציבור יהיה רק הדירוג שיעבור כאן היום בוועדה ולא תתאפשר תעשייה ולכסיקון חדש שיבוא כדי לעקוף את הדירוג הזה.

נועז בר-ניר: עלינו זה מקובל.

רפי פרבר: אני סגן נשיא התאחדות המלונות.

רפי פרבר: הייתי מנכ"ל משרד התיירות בשנות ה-80, עת היה דירוג.

רפי פרבר: הדירוג בוטל ב-1992 על ידי השר גדעון פת שטען שזאת התערבות מיותרת של הממשל בחיי הכלכלה.

רפי פרבר: אני רוצה להעיד מניסיוני, רק לטובת ידיעת חברי הוועדה, שאני בזמנו סברתי שצריך לדרג אבל נתקלנו בקשיים רבים מאוד.

רפי פרבר: אז עובדי המשרד היו מדרגים והיו בעיות קשות מאוד של חוסר עקביות בנושא הדירוג, מה שגרם לעוולות.

רפי פרבר: היה ברור שהשיטה שלא עובדת.

רפי פרבר: אני אומר את הדברים האלה בכיוון העתיד.

רפי פרבר: אנחנו שותפים לשר התיירות ולמנכ"ל בדירוג החדש אבל צריך להבין שהמטלה היא מטלה מאוד קשה ויכולה להתבצע רק על ידי אנשי מקצוע, אנשים שיעבדו בנושא הזה בעקביות ולאורך תקופה כי אחרת שוב הדירוג לא ישיג את מטרותיו ולהפך, יהיה תוהו ובוהו בעניין הזה.

רפי פרבר: את הנושא הזה חשוב מאוד להדגיש.

רפי פרבר: נקודה אחרונה.

רפי פרבר: ראיתי היום ששר התיירות הודיע בתקשורת שהדירוג יביא להוזלת מחירי בתי המלון בישראל.

רפי פרבר: אני מבקש בכל הכבוד כאן לחלוק ולהסביר את דעתי המקצועית.

רפי פרבר: ברגע שיש דירוג, בדרך הטבע כל מלון ינסה לשפר את מעמדו או את דירוגו כולל על ידי שיפור המוצר שהוא דבר חיובי מאוד ועל ידי שיפוצים וכדומה, אבל יש להבין שבדרך כלל המערכת תעלה כלפי מעלה.

רפי פרבר: כשהיא עולה כלפי מעלה, באופן טבעי גם המחיר עשוי או עלול לעלות.

שמואל מרום: אני יושב ראש לשכת מארגני תיירות.

שמואל מרום: המערכת שלנו היא בעצם חוד החנית, היא זאת שעובדת מול הסוכנים ועושה פעילות בחוץ לארץ.

שמואל מרום: אנחנו בעצם הראשונים שמתמודדים עם הדרישות השונות, בין היתר מסירת האינפורמציה על איכות בתי המלון, איזה בתי מלון וכולי.

קריאה: תיירות נכנסת.

שמואל מרום: תיירות נכנסת.

שמואל מרום: ודאי.

שמואל מרום: אנחנו חושבים שדירוג היא חובה אמיתית ומציאותית בשטח.

שמואל מרום: אנחנו מברכים על כך.

שמואל מרום: אנחנו מברכים את שר התיירות ואת משרד התיירות על כך שהוא מחזיר את הנושא הזה לשולחן הדיונים ומקווים שזה יעבור.

שמואל מרום: מתוך קריאת החומר, ולא עברתי על הכול, דבר אחד מאוד ברור לי.

שמואל מרום: אסור שהנושא הזה יהיה וולנטארי.

שמואל מרום: זה או דירוג של כל בתי המלון או לא.

שמואל מרום: חד וחלק.

נחמן שי: למה שיהיה מלון שיחליט שהוא לא מדורג?

נחמן שי: כל אחד יחליט אם הוא רוצה ללכת על זה או לא.

שמואל מרום: לא יכול להיות מצב כזה ואני אמחיש לך מדוע.

שמואל מרום: זה פתח להרבה מאוד קומבינציות ובעיות.

שמואל מרום: מספיק שרשת אחת – ואגב, לא אני הערתי את זה אלא העיר את זה ידידי אחד העיתונאים – תחליט לא לכלול את עצמה בתוך הדירוגים האלה, וזאת רשת מובילה בעיר מסוימת, יש לך בעיה ואתה עומד בפני בעיה.

שמואל מרום: לכן ההמלצה שלנו כלשכת מארגני תיירות היא זאת.

אתי בנדלר: מאיזו בחינה אתה עומד בפני בעיה?

שמואל מרום: מפני שיש בתי מלון אחרים שכן יהיו מדורגים.

שמואל מרום: אם ניקח לדוגמה את ים המלח או אילת, בלי להיכנס לפרטים, את תמצאי את עצמך במצב שחלק ניכר מבתי המלון הם בתוך רשת כזו או אחרת ואז את יוצרת מצב של אפליה.

שמואל מרום: חוץ מזה, לא יתכן מצב שאת, מדינת ישראל, מדרגת את בתי המלון ויש כאלה שלא רוצים להיות מדורגים.

שמואל מרום: את יוצרת אנדרלמוסיה בפני אותו לקוח שמגיע לכאן.

כרמל שאמה-הכהן: באירופה הדירוג הוא חובה?

קריאה: לא.

שמואל מרום: אני בא לומר לך את דעתי לגבי הארץ.

שמואל מרום: אם אתה משנה את הדירוג, תשנה אותו כך שכל בתי המלון יהיו מדורגים ולא חלקם.

נחמן שי: אני יכול לתת להם איזשהו תמריץ אם הם מדורגים.

נחמן שי: אני לא יודע איזה תמריצים אפשר לתת, אבל אם הם לא רוצים לדרג את עצמם, אז הם לא רוצים לדרג את עצמם.

שמואל מרום: אני ממליץ שהדירוג יהיה לתקופה של שנתיים, כך שזה יאפשר גם לרשות וגם לבתי המלון, בהנחה שישנם שינויים בתקופה הזאת, לא להמתין שלוש שנים.

שמואל מרום: שנתיים זאת תקופה די סבירה לשנות את הדירוג לטוב או לרע, בהתאם למה שקורה בבית המלון.

שמואל צוראל: התקנות מאפשרות תוך כדי התקופה לעלות בדרגה לגבי ביצוע שיפוצים.

עובד קדמי: הועלו שתי נקודות ואני אענה אחת לאחת.

עובד קדמי: לגבי הראשונה, דירוג החובה.

עובד קדמי: אנחנו לקחנו את שיטת ה-HOTEL STAR האירופאית.

עובד קדמי: באירופה אין חובה והדירוג, אם כשהוא מתבצע, הוא לא דירוג ממשלתי אלא הוא דירוג של גורמים אחרים.

עובד קדמי: אנחנו עשינו כאן איזושהי קומבינציה ולמרות שהוא לא דירוג חובה, הדירוג יתבצע על ידי הממשלה אבל יש להדגיש שזה בשיתוף עם התאחדות המלונות וזה חשוב מאוד כי אחרת אני לא בטוח שאנחנו נתקבל, אם נרצה ואם האפשרות הזאת תתקיים בעתיד, לארגון האירופאי ואנחנו רוצים להיות שם.

עובד קדמי: הנקודה השנייה, שנתיים.

עובד קדמי: יש פתרון בתקנות.

עובד קדמי: מלון שירצה בכך, ישפר את מצבו אפילו אחרי שנה, יבוא ויבקש.

חגית אברהם בכר: חשוב לנו לומר שאנחנו ממש מברכים על השינוי.

חגית אברהם בכר: אנחנו שמחים על החלטת שר התיירות ומשרד התיירות.

חגית אברהם בכר: יש לזה משמעות חשובה מבחינת התייר והצרכנים שעד עכשיו לא ידעו מה הדירוג וכל אחד עשה מה שהוא רוצה.

חגית אברהם בכר: טוב שיש קריטריונים ברורים ואחידים.

חגית אברהם בכר: אנחנו נתייחס לכמה הערות ספציפיות אבל יש לנו הערה אחת מקדמית והיא בנוגע לאיסור ההטעיה.

חגית אברהם בכר: ברור שהכוונה הייתה לא להטעות וברגע שיש דרגה מסוימת, לפרסם את הדרגה, אבל הסעיף נכון להיום, כפי שהוא מתייחס, הוא מתייחס אך ורק לפרסום בפרסומת מסחרית.

חגית אברהם בכר: זאת הגדרה שמאוד צרה שבסופו של דבר תהיה נתונה לפרשנות.

חגית אברהם בכר: לטעמנו צריך להגדיר הגדרה רחבה שפשוט אוסרת הטעיה ואומרת שברגע שהחליטו על דרגה, נקבעה דרגה, אסור לפרסם דרגה אחרת.

חגית אברהם בכר: אף גורם אחר לא יכול לפרסם דרגה אחרת והסעיף נכון להיום מאפשר את זה.

חגית אברהם בכר: הסעיף מתייחס רק לפרסומת מסחרית, אבל מה לגבי אתר אינטרנט?

קריאה: לא יפרסם אדם.

חגית אברהם בכר: אני חושבת שיש מקום להתייחס גם לתלונות של צרכנים ולהקים איזשהו מנגנון שיקבל תלונות של צרכנים.

חגית אברהם בכר: אנחנו בארגון מקבלים תלונות וארגוני צרכנים נוספים מקבלים תלונות.

חגית אברהם בכר: צריך להיות מקום בו יתקבלו תלונות הצרכנים ולהתייחס אליהן.

אתי בנדלר: הרשות להגנת הצרכן מתכוונת לטפל בתלונות צרכנים בנושא הזה?

תמר פינקוס: היא מטפלת גם היום בהטעיות.

תמר פינקוס: אני לא יודעת מה זה תלונות רבות.

תמר פינקוס: אם ההפרה שמתלונן עליה הצרכן היא בעניין הטעיה שעולה בהפרה פלילית, זה מטופל על ידינו ויש רבים כאלה.

תמר פינקוס: מה שלא, מועבר למשרד התיירות.

תמר פינקוס: מה שיש במועצה לצרכנות והוא אזרחי, מטופל במתן עצה שלהם.

תמר פינקוס: אין היום צרכן שרוצה לקבל סעד והוא נזנח.

תמר פינקוס: יש כאלה שרוצים רק להתלונן וליידע, אבל מי שרוצה שיטפלו בתלונתו וזה מובא לידיעתנו, הוא לא מוזנח ולא נזרק לכלבים.

תמר פינקוס: כולם מטופלים.

נועז בר-ניר: שתי הערות קצרות.

נועז בר-ניר: אני רוצה להתייחס לנושא של הדירוג הוולונטארי או דירוג חובה.

נועז בר-ניר: היום, בעידן האינטרנט, מי שלא מדורג, לא קיים.

נועז בר-ניר: איך מחפש תייר שמטייל באופן עצמאי?

נועז בר-ניר: הוא מחפש ארבעה כוכבים ואז הוא בודק לפי טריפ אדוויזר מה חוות הדעת של האנשים.

נועז בר-ניר: זאת השיטה לפיה בודקים.

נועז בר-ניר: מי שלא יהיה שם, ה-FIT לא יוכלו לגעת בו ולכן אנחנו מאוד מאוד לא מוטרדים מהנקודה הזאת.

נועז בר-ניר: אני חייב לומר שאנחנו לא תומכים בדירוג חובה כי אנחנו מאמינים שיש היום מספר קטן מאוד של בתי מלון שלא מתאימים לדירוג.

תמר פינקוס: אם לא תגדירו בית מלון, תהיה לכם בעיה.

נועז בר-ניר: יש הגדרה, אבל זאת הגדרה לא פשוטה ואנחנו מנסים ללמוד מהאירופאים ומה-OECD ולא כל כך מצליחים למצוא פתרונות יותר טובים.

נועז בר-ניר: ענה לך בנושא הזה היועץ המשפטי ואמר שהם לא יגיעו אפילו לסטנדרט של רמת מלון כוכב אחד ולכן הם גם לא יוגדרו כמלון.

נועז בר-ניר: יש מלון מאוד ייחודי בעכו, ואני לא אזכיר את שמו, עם תקרות מצוירות, מלון מאוד מאוד ייחודי שהוא למשל מלון ששיטת הדירוג, מה שלא יהיה, תפגע בו כי בסך הכול לקחו כאן מבנים עתיקים ושילבו בהם מלון.

נועז בר-ניר: מלון מהסוג הזה, אי אפשר להכריח אותו להיות מדורג כי כל דירוג באמת יפגע בו.

נועז בר-ניר: יש עוד כמה בודדים כאלה, אבל רוב המלונות יכולים להיות מדורגים וזאת הסיבה שאנחנו לא רוצים לעשות דירוג חובה.

נועז בר-ניר: נקודה שמאוד מאוד חשובה גם לנו היא שאנחנו רוצים לשמר את הדירוג, אנחנו חושבים שהוא חשוב וכל התערבות של רשויות אחרות, להסתמך על הכוכבים לצרכים אחרים, יכולה לפגוע.

נועז בר-ניר: זה מסוג הדברים שפגעו בדירוג בעבר.

נועז בר-ניר: לכן צריך לדאוג שדברים כאלה לא יקרו.

קריאה: איך אפשר לדאוג לכך?

נועז בר-ניר: משרד התיירות הבטיח לעשות מאמצים בקטע הזה.

נועז בר-ניר: נשוא הארנונה הוא נושא אחד שהוא לא נושא לוועדה, אבל במדינת ישראל בגלל הדברים האלה משלמים פי שלוש ארנונה מאשר במדינות אירופה.

קריאה: פי חמש.

נועז בר-ניר: בחלק מהמקומות גם פי חמש.

נועז בר-ניר: אני אומר שזה מסוג הדברים שאנחנו צריכים לדאוג ולמנוע.

נועז בר-ניר: אנחנו צריכים לשמר את הדירוג, למדוד איכות ותו לא.

סלעית קולר: הערה לגבי הפרסום.

סלעית קולר: אנחנו נתקלנו בזה בנושא אחר, בנושא של המחיר הכולל.

סלעית קולר: הפרסום היום הוא לא רק פרסום מטעם בתי המלון.

סלעית קולר: הם לא רק מפרסמים את עצמם בדרך הרגילה באינטרנט באתרים שלהם אלא הם גם משתמשים באתרים בינלאומיים.

סלעית קולר: הבעיה באתרים הבינלאומיים היא שהם מפרסמים מה שהמלון אומר להם, ככל הנראה מה המלון אומר להם או מסר להם, אבל כאילו למלון אין אחריות משפטית.

סלעית קולר: לטענתנו יש איזושהי אחריות ואנחנו יכולים להחיל את זה בחוק הגנת הצרכן, אבל בפועל מדובר באתר בחוץ לארץ, הם שואלים למה מטילים עליהם אחריות אם אתר בינלאומי מפרסם והם אומרים שהם לא יכולים לתבוע אתר בחוץ לארץ, אתר שהבסיס שלו נמצא בחוץ לארץ, בגין זה שהוא לא מקיים את החוק הישראלי.

סלעית קולר: התוצאה יכולה להיות כמו שקורה לנו עכשיו עם המחיר הכולל, שבאתרים כאלה – למשל במקרה של המחיר הכולל – המחיר שמפורסם הוא לא המחיר הכולל.

סלעית קולר: הם אומרים בלי מע"מ.

סלעית קולר: זאת בעיה מבחינתנו.

סלעית קולר: אנחנו חושבים שיש אחריות לבתי המלון בעניין הזה.

סלעית קולר: אני חושבת שצריך להבהיר שכל נקיבה של כוכבים, היא אחריות של בית המלון גם אם מדובר באתר בינלאומי שקיבל את המידע ממני.

שמואל צוראל: איך את יכולה לשלוט על זה?

סלעית קולר: ודאי שאני יכולה לשלוט.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתה לא יכול לשלוט?

כרמל שאמה-הכהן: בוקינג כותב עליך?

שמואל צוראל: הם לא שואלים אותי.

כרמל שאמה-הכהן: אין לך הסכם אתו?

כרמל שאמה-הכהן: איך הוא מרוויח ממך?

סלעית קולר: איך אתה מרוויח ממנו.

שמואל צוראל: הוא מרוויח ממישהו אחר.

כרמל שאמה-הכהן: ממי?

שמואל צוראל: ממי שהוא לקח.

סלעית קולר: לא, הוא מקבל את הכסף ממך.

כרמל שאמה-הכהן: אני מלון בישראל שמפורסם בבוקינג.

כרמל שאמה-הכהן: בוקינג מפרסם אותי כי הוא מרוויח אם הוא מפנה אלי לקוחות.

כרמל שאמה-הכהן: זאת התוכנית העסקית שלו.

כרמל שאמה-הכהן: יש ביניכם איזושהי אינטראקציה.

רפי פרבר: הוא לא דורש אישור ממך.

סלעית קולר: אבל הוא מקבל את הכסף ממך.

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא יפרסם משהו שהוא לא נכון לגביך, אתה תדאג לכך שהוא לא יפרסם.

רפי פרבר: נכון.

כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שהוא לא יתנגד לזה.

כרמל שאמה-הכהן: אם תגיד לו שאתה לא מדורג ואסור לך לדרג את עצמך, הוא לא יפרסם.

שמואל צוראל: כאן מדובר על היכולת שלנו לאכוף עליו משהו.

שמואל צוראל: אין לנו יכולת לאכוף עליו.

לאה ורון: אתם בוודאי עובדים בשיתוף פעולה עם המלונאים.

רוני פיבקו: אם הוא לא יפרסם, לא יהיו תיירים.

כרמל שאמה-הכהן: אז תדרג.

כרמל שאמה-הכהן: שיפרסם אותך לא מדורג.

רוני פיבקו: הוא לא שומע לי.

רוני פיבקו: הוא עושה מה שהוא רוצה.

רוני פיבקו: כך הוא עובד.

כרמל שאמה-הכהן: הוא מפרסם אותך וולנטארית?

רוני פיבקו: לא.

רוני פיבקו: הוא מוסיף אלמנטים שכנראה הוא חושב שיגרמו ליותר אנשים להיכנס ולעשות בוקינג אנחנו לא יכולים לשלוט על זה.

כרמל שאמה-הכהן: לגישתך, גם אם מלון מדורג כאן בשני כוכבים, אחרי הדירוג, בוקינג יפרסם אותו חמישה כוכבים ומבחינת בית המלון זה בסדר.

רוני פיבקו: לא, הוא יפרסם חוות דעת של אנשים שביקרו.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים שלפחות תייר אחד לא יקרא את חוות הדעת.

כרמל שאמה-הכהן: אחד לא יקרא.

לאה ורון: יש גם אפשרות לחיפוש בקטגוריות.

לאה ורון: מראש אתה מכניס בבוקינג את הקטגוריה של סוג המלון שאתה מעוניין לשהות בו.

כרמל שאמה-הכהן: התשובות האלה לא מספקות בנקודה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: איך נוהגים באירופה?

כרמל שאמה-הכהן: האם גם באירופה בוקינג מפרסם כל מה שהוא רוצה כלפי המלונות?

כרמל שאמה-הכהן: מזל שהתופעה הזאת היא עולמית.

סלעית קולר: אני לא יודעת לגבי הדירוג כי אנחנו לא נתקלנו בזה.

סלעית קולר: אנחנו עסקנו בנושא של המחיר הכולל כי יש חוק בעניין של המחיר הכולל.

סלעית קולר: את זה אין בחוץ לארץ.

סלעית קולר: לכן לא מפרסמים בחוץ לארץ עם המחיר הכולל.

סלעית קולר: אני מאוד חוששת ממה שעומד להיות.

עמוס גרבסקי: אני מאגודת מורי הדרך.

עמוס גרבסקי: אנחנו אוהבים לראות את עצמנו כדבר הכי קרוב לאיגוד המשתמשים, משתמשי הקצה.

עמוס גרבסקי: נמצא כאן יעקב מיטרני, יושב ראש האגודה.

עמוס גרבסקי: אנחנו אולי אלה שישנים בבתי המלון בישראל על סוגיהם השונים, יותר מכל אחד אחר ולא כסיורי בקרה אלא ממש חיים שם.

עמוס גרבסקי: אנחנו מברכים על היוזמה לדירוג כי בכל דירוג יש נושא של איכפתיות של החברה ושל הבקרה, דבר שהוא חשוב בפני עצמו.

עמוס גרבסקי: יש דברים שהם לא באים לידי ביטוי בכוכבים ובדירוגים.

עמוס גרבסקי: חוויית התייר – ואני מפריד בין תיירים שמגיעים במסגרת קבוצתית לבין תיירים בודדים – כאשר תיירות במסגרת קבוצות היא מאוד משתנה בהתאם לציפיות שלו.

עמוס גרבסקי: אנחנו נתקלים הרבה במלונות שלכאורה בעבר היו מדורגים על פי הפרמטרים הפיזיים בארבעה וחמישה כוכבים אבל היו מאוד מאכזבים בגלל בעיות של תחזוקה וניקיון.

עמוס גרבסקי: לעומת זאת מבחינת התחושה ושביעות הרצון, מלונות שדורגו בעבר בדירוג נמוך יותר, בשלושה כוכבים בגלל בעיות פיזיות, גרמו לאנשים הרבה יותר שמחה ותחושה של מקום שנעים לשהות בו.

עמוס גרבסקי: לעניות דעתי יש מלונות שבצדק לא ירצו רק להשתמש בדירוג הזה מכיוון שאולי חסר להם חצי מטר מרובע כדי להיות עם ארבעה כוכבים.

עמוס גרבסקי: אני לא אזכיר כאן שמות ספציפיים, אבל ספק אם הם שייכים לקטגוריה הזאת.

עמוס גרבסקי: היום אולי נקרא לזה מלון בוטיק אבל ברגע זה אנחנו משדרגים אותו למקום אחר.

עמוס גרבסקי: אדם פרטי שמחפש באינטרנט, בחוץ לארץ, עולה ה-טריפ אדוויזר ואחרים והדבר הראשון שהוא רואה שם זה את תגובות המשתמשים.

עמוס גרבסקי: ה-טריפ אדוויזר שם בירושלים כמקום מספר אחד מלון שקיבל דירוג של שלושה כוכבים.

עמוס גרבסקי: אני לא יודע אם אתם יודעים את זה.

עמוס גרבסקי: בלי שמות.

עמוס גרבסקי: התייר האינדיבידואלי יודע היום לתרגם את הדברים האלה בין משהו שהוא גדול למשהו שהוא נעים ונקי.

עמוס גרבסקי: אני לא התעצלתי ועברתי על הפרמטרים האלה והם מאוד מתייחסים לעניין הפיזי.

עמוס גרבסקי: כשאתה מגיע לבית מלון, יש דבר שאני תמיד אומר לסוכנים, והוא מבחן המקלחת אבל עליו אף אחד לא מדבר.

עמוס גרבסקי: כולם מנסים את המיטה, כולם רואים את החדר, יש כאלה שאפילו מרימים את השטיח ורואים אם נקי, אבל אף אחד לא עומד מתחת למקלחת.

עמוס גרבסקי: מבחינתי המקלחת היא המשל המושלם לתחזוקה של בית מלון.

עמוס גרבסקי: הוא נפתח נהדר אבל אף אחד אחר כך לא בודק אם המקלחת לא נסתמה.

עמוס גרבסקי: התייר שקנה מלון בארבעה או בחמישה כוכבים ועומד מתחת למקלחת הזאת – והאמינו לי, יש הרבה מקלחות כאלה – שלא עברה פתיחה של האבן, בשבילו כל העסק הזה לא היה שווה.

עמוס גרבסקי: כשהחליפו את הדבר הזה והוא מתיז על הקיר ולא על הראש, זה לא היה לו שווה.

עמוס גרבסקי: זה אומר שצריכה להיות בקרה שוטפת.

עמוס גרבסקי: אנחנו מציעים לציבור המשתמשים להשתמש בנו, ליצור מנגנון לפידבקים שוטפים של איך מציאות נראית בשטח.

עמוס גרבסקי: אתן דוגמה אחת נוספת – בריכה.

עמוס גרבסקי: בריכה היא דבר נפלא אבל אין כמעט מלון אחד בארץ שהבריכה היא רלוונטית לגבי ציבור של תיירים מכיוון שבריכות נסגרות בשעה 5:00, לכל המאוחר ב-6:00.

עמוס גרבסקי: קבוצת תיירים מסוימת שרוצה לקראת השעה 6:00 להיכנס לבריכה, היא לא יכולה.

עמוס גרבסקי: אחד הדברים למשל, שאני לא יודע אם אפשר להכניס לקריטריונים, זאת בריכה שפתוחה כמו שספא פתוח בשעות מסוימות.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: נא להתחיל בהקראה בבקשה.

לאה ורון: האדון שם ביקש רשות דיבור עוד קודם.

אמנון בן דוד: שלושה משפטים.

אמנון בן דוד: לשכת מובילי תיירות.

אמנון בן דוד: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות שהעלה היושב ראש שלנו אבל אני חושב שהן לא חודדו מספיק.

אמנון בן דוד: לגבי הסיבה שהוצעו שנתיים ולא שלוש.

כרמל שאמה-הכהן: יש לנו סעיף שמדבר על השנתיים והשלוש שנים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מעירים עכשיו רק הערות כלליות.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא הזמן עכשיו לחזור ולחדד.

כרמל שאמה-הכהן: כשיגיע הסעיף הזה, תתייחס אליו.

אמנון בן דוד: לגבי הנושא של הדירוג בבוקינג.

אמנון בן דוד: אני די בקיא בתחום הזה.

אמנון בן דוד: בעבר, בשלבי התקופה שרפי התייחס אליה, הייתה הטעיית ציבור והטעיית תיירים משמעותית מבחינת רמת בתי המלון.

אמנון בן דוד: היום אין ספק שמצד אחד חשיבות הדירוג ירדה כי יש היום שמדרגים.

אמנון בן דוד: מה שציין היושב ראש והגברת שדיברה על כך, דבר מאוד מאוד משמעותי, והוא שרוב בתי המלון היום מכתיבים ל-בוקינג ואחרים שהם לא יכולים לפרסם מחיר מתחת למחיר הרשמי.

אמנון בן דוד: הם יכולים בחוזה אתם לרשום שהם דורגו רשמית עם שלושה כוכבים והם עומדים על כך שיפרסמו אותם בדירוג הזה.

אמנון בן דוד: זה יצמצם למינימום את הטעיית הציבור והטעיית התיירים.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: נא להתחיל להקריא.

עובד קדמי: אני מציע שנעבור על סעיפי התקנות או שאתם רוצים לדבר על העקרונות.

עובד קדמי: אני חושב שאם נעבור על הסעיפים בתקנות אחד לאחד, נגיע ונבין גם את העקרונות של אופן הפעלת השיטה.

עובד קדמי: 1.

עובד קדמי: הגדרות 1.

עובד קדמי: בתקנות אלה - "אמות המידה" – אמות המידה לקביעת דרגות בתי המלון, כמפורט בתוספת הראשונה.

עובד קדמי: התוספת הראשונה למעשה מורכבת משני חלקים כאשר החלק הראשון הוא דברי ההסבר של אמות המידה שמציינים את השיטה של הדירוג והחלק השני, אתם רואים את הטבלאות, הטבלאות המפרטות את אמות המידה אחת לאחת ואת צבירת הנקודות כפי שמופיע במבוא.

עובד קדמי: המלון מקבל את דרגתו מכוכב אחד עד חמישה כוכבים, כאשר בין כוכב לכוכב יש לנו את דרגת הביניים שהיא הסופי רייר, בעברית היא פלוס כי לא מצאנו איזשהו נוסח אחר.

עובד קדמי: "בודק" – גוף מקצועי שיבצע את בדיקת בתי המלון לצורך קביעת דרגה, לפי אמות המידה, כאמור בתקנה 6.

עובד קדמי: תקנה 6 אומרת שהשר ימנה את הבודק והבודק יהיה בעל ניסיון בדירוג לפי השיטה המוגדרת באמות המידה.

עובד קדמי: הואיל והשיטה המוגדרת היא HOTEL STARS, הבודק יהיה בעל ניסיון.

עובד קדמי: אנחנו נבחר אותו כמובן במכרז פומבי לצורך כך.

עובד קדמי: "בעל בית מלון" – אדם שהוא בעל בית המלון או מי שבידו הניהול של בית מלון.

עובד קדמי: אין צורך להוסיף.

עובד קדמי: זה אדם שהוא בעל בית המלון או שבידו ניהול של בית המלון.

עובד קדמי: "דרגה" – דרגת כוכבים שנקבעה לבית מלון על ידי הממונה, כאמור בתקנה 7.

עובד קדמי: תקנה 7 קובעת את אופן מתן הדרגה.

עובד קדמי: אנחנו נגיע לתקנה הזאת ואנחנו נפרט.

עובד קדמי: "דרגה זמנית" – דרגת כוכבים זמנית שנקבעה לבית מלון על ידי הממונה, כאמור בתקנה 15.

עובד קדמי: תקנה 15 קובעת אפשרויות למתן דרגה זמנית על ידי הממונה כפי שמפורט שם.

עובד קדמי: "הארגון" – התאחדות בתי מלון בישראל שהוכרה כארגון מעסיקים יציג לפי חוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז-1957.

עובד קדמי: "הוועדה המייעצת" – ועדה מייעצת לשר לעניין דירוג לפי תקנות אלה, כאמור בתקנה 3.

עובד קדמי: תקנה 3 מפרטת את המינוי של הוועדה המייעצת, הרכב הוועדה המייעצת, תפקידיה של הוועדה המייעצת וכן הלאה.

עובד קדמי: "הממונה" – מי שהשר מינה לממונה על בתי מלון לעניין תקנות אלה.

אתי בנדלר: מבין עובדי המשרד?

עובד קדמי: כן.

אתי בנדלר: כדאי אולי לציין את זה.

עובד קדמי: בסדר.

עובד קדמי: "מי שהשר מינה מקרב עובדי משרדו לממונה על בתי מלון לעניין תקנות אלה".

עובד קדמי: "ועדת השגה" – ועדה לדיון בהשגת בית מלון על החלטת הממונה לפי תקנות אלה, כאמור בתקנה 12.

עובד קדמי: הפירוט של ועדת השגה נמצא בתקנה 12 המפרטת את הרכב הוועדה, כללים למניעת ניגוד עניינים של חברי הוועדה, עבודת הוועדה וסמכויותיה של הוועדה וגם את סדרי הדין וסדרי העבודה של הוועדה.

עובד קדמי: נגיע לתקנה ונפרט שם.

קריאה: גם צרכן יכול להשיג?

עובד קדמי: לא.

עובד קדמי: צרכן לא יכול להשיג.

עובד קדמי: הוא יכול להגיש את תלונתו לממונה ואין צורך להביא את זה לפני הוועדה.

עובד קדמי: "שירות" – לינה או לינה עם ארוחת בוקר.

עובד קדמי: שכחנו לציין שהתקנות האלה למעשה יחליפו את התקנות משנת 2001 ומן הראוי לציין שהתקנות משנת 2001, אלו תקנות המסדירות למעשה את פעילותם של בתי המלון ובכלל זה בית מלון שיבקש באופן וולנטארי, יוכל לקבל תעודה של מלון רשום, אם יעמוד שם בדרישות המינימום.

עובד קדמי: "שירות נוסף" – ארוחת בוקר, חצי פנסיון, פנסיון מלא, ושירותים אחרים הניתנים בבית מלון בתשלום נוסף בעד אלה.

עובד קדמי: שירות ושירות נוסף מופיעים בתקנות המוחלפות.

אתי בנדלר: מה זה בעד אלה?

אתי בנדלר: למה הכוונה בעד אלה?

עובד קדמי: בעד הארוחות.

עובד קדמי: בעד שירותים אלה.

עובד קדמי: "תעודה" – תעודה שניתנה לבית מלון שצוינה בה הדרגה שנקבעה לו על ידי הממונה, ערוכה לפי התוספת השנייה.

עובד קדמי: אני מקווה שכולם כאן יראו שזאת תעודה יפה.

אתי בנדלר: חשוב שתקרא את התקנות כנוסחן ואחר כך תן את ההסברים.

עובד קדמי: בשמחה רבה.

עובד קדמי: עד כאן תקנה 1, הגדרות.

עובד קדמי: חבר הכנסת יואל חסון מחליף את היושב ראש

יואל חסון: יש למישהו הערות לסעיף ההגדרות?

סלעית קולר: שאלה לגבי העניין של השירות והשירות הנוסף.

סלעית קולר: שירות נוסף זה שירות בתשלום.

סלעית קולר: השירות שאתם מתארים הוא לינה או לינה עם ארוחת בוקר וכל שירות אחר שכלול בו תשלום?

עובד קדמי: לא.

סלעית קולר: למשל, בריכה היא לא בתשלום נוסף.

עובד קדמי: לא.

סלעית קולר: ברור שזה שירות נוסף, אבל אני מדברת על שירות.

סלעית קולר: כשאתה מגדיר שירות כלינה עם ארוחת בוקר, אתה לא מכניס בתוך זה דברים שלא כלולים במחיר שאתה כבר הכנסת אותם.

עובד קדמי: אנחנו מקדימים את המאוחר.

עובד קדמי: בתקנה 18 יש פירוט של אופן הפרסום וכן הלאה.

סלעית קולר: לא.

סלעית קולר: מה זה שירות?

עובד קדמי: עשינו הבחנה בין שירות לבין שירות נוסף.

תמר פינקוס: היא צודקת.

תמר פינקוס: זה לא עונה על השאלה.

תמר פינקוס: צריך להיות כתוב כאן שירות הוא לינה או לינה עם ארוחת בוקר או כל שירות נוסף שכבר נכלל מראש בזה.

אתי בנדלר: לכן שאלתי למה הכוונה כשאומרים "בעד אלה".

עובד קדמי: זה בעד השירותים הנוספים.

אתי בנדלר: בעד השירותים הנוספים.

אתי בנדלר: בסדר.

סלעית קולר: לכן שירות הוא לא רק לינה אלא הוא כל שירות שאתה מקבל במסגרת המחיר הכולל שלך שלא הוספת עליו מחיר.

עובד קדמי: יש הבחנה בין השירות לבין השירות הנוסף.

עובד קדמי: השירות העיקרי הוא הלינה וזה בא לעתים כלינה וארוחת בוקר.

קריאה: לפעמים בלי ארוחת בוקר.

עובד קדמי: לפעמים בלי ארוחת בוקר.

עובד קדמי: לכן כתוב לינה או לינה עם ארוחת בוקר.

סלעית קולר: איפה נכנס היתר?

עובד קדמי: כל השירותים האחרים מוגדרים גם בחוק מס ערך מוסף, בתקנה 30א(8), כשירותים נלווים ושר האוצר קבע בתקנות מה הם אותם שירותים נלווים והם חלק ממה שמופיע כאן ואפילו יותר ממה שמופיע כאן.

תמר פינקוס: אם אתה מסתכל למשל בהגדרה של מחיר כולל בחוק הגנת הצרכן, כתוב שם מה הוא כולל.

תמר פינקוס: אם אתה מתכוון שבשירות יהיה כלול גם המחיר של כל השירותים הנלווים כהגדרתם בחוק מס ערך מוסף, בארנונה, איפה שאתה רוצה, זה צריך להופיע כהגדרה ואז צריך לומר שירות – לינה או לינה עם ארוחת בוקר וכל שירות נלווה כהגדרתו שם.

תמר פינקוס: זה צריך להיות בהגדרה.

עובד קדמי: אנחנו מפרטים את זה בתקנה 19.

תמר פינקוס: זה לא באופן הצגת המחיר אלא קודם כל צריך שמישהו ידע מה זה כולל.

עובד קדמי: בתקנה 19 זה מפורט.

תמר פינקוס: זה צריך להיות בהגדרה.

יואל חסון: מאיפה מעבירים את זה?

עובד קדמי: זה מופיע בסעיף 19(א).

תמר קלהורה: אני מוכרחה לומר שאני לא התלהבתי כל כך מעצם ההפרדה בין ההגדרה בין שירות לשירות נוסף.

תמר קלהורה: אני מבינה נכון שזה רלוונטי לתקנה 19 אבל זה נמצא גם בתקנה 18(ה).

תמר קלהורה: זה רלוונטי יותר לסוגיה של הפרסום.

תמר קלהורה: אני מציעה שנחשוב כי אולי שווה לאחד קודם את ההגדרות כי אני לא בטוחה שיש הצדקה להגדרות נפרדות.

תמר קלהורה: מה בעצם אנחנו אומרים בתקנה 18 ובתקנה 19?

תמר קלהורה: אנחנו אומרים שבעל בית מלון לא יפרסם מידע שמטעה לגבי השירותים שהוא מספק.

תמר קלהורה: יכול להיות שבמקום הגדרה נפרדת לשירות ולשירות נוסף, צריכה להיות הגדרה אחת.

יואל חסון: למה?

יואל חסון: לא הבנתי למה הגדרה אחת.

תמר קלהורה: אני לא בטוחה ששירות הוא לינה או לינה עם ארוחת בוקר ואז פתאום בשירות נוסף יש כאן עוד פעם ארוחת בוקר.

קריאה: חצי פנסיון.

תמר קלהורה: ההבדל המהותי, הנורמטיבי, בין הדברים לא ברור לי.

תמר קלהורה: אנחנו הרי רוצים לומר שבעל בית המלון לא יפרסם מידע מטעה לגבי השירותים הוא נותן.

תמר קלהורה: נדמה לי שעכשיו, כשאנחנו כותבים בתשלום נוסף, זה בכלל זורק אותנו לכיוון שהוא לא הדגש כאן כי הדגש כאן הוא לא על המחיר הכולל אלא על מה אתה נותן.

תמר קלהורה: כשאתה נכנס היום לאתר אינטרנט של בית מלון, חוץ מהכוכבים יש גם פירוט של מה בית המלון נותן.

תמר קלהורה: לזה הכוונה.

תמר קלהורה: לכן אני מציעה שנחשוב אולי על הגדרה אחרת או אולי על איחוד ההגדרות כי לזה הכוונה.

לאה ורון: מוכרחה להיות הבחנה בין השירות הכולל לבין התוספות.

תמר קלהורה: ההגדרות האלה לא נקודתיות.

תמר קלהורה: הן אומרות שתפרט מה השירותים שאתה נותן, בין אם זה בתשלום נוסף או לא בתשלום נוסף.

קריאה: המונחים שירות ושירות נוסף באים לידי ביטוי בסעיף אחר.

תמר קלהורה: אני יודעת.

תמר קלהורה: אני מבינה.

תמר פינקוס: הצגת מחיר.

תמר קלהורה: אני לא רוצה לחזור פעם שלישית על מה שאמרתי, אבל אולי אני אחזור שוב.

תמר קלהורה: השימוש במונחים האלה בתקנה 18(ה) ובתקנה 19 הוא לא לצורכי המחיר.

תמר קלהורה: הוא מדבר על כך שהמלון יציג את רשימת השירותים שהוא מספק ללקוח בצורה נכונה וזה לא חשוב, לצורך התקנה, אם זה בתשלום או לא בתשלום.

תמר קלהורה: כמובן שדברים שהוא גובה עבורם תשלום נוסף, הוא צריך לציין זאת ולומר מה התשלום.

תמר קלהורה: נדמה לי שההגדרות הן לא טובות ונדמה לי שההתייחסות לתשלום כאן לא משרתת אותנו.

תמר קלהורה: אני מציעה לחשוב על זה שוב.

אתי בנדלר: לחשוב שוב, זה טוב אבל לא יהיה מתי.

אתי בנדלר: זאת אומרת, הוועדה אמורה עכשיו לאשר את התקנות עם שינויים או בלי שינויים, עם תיקונים או בלי תיקונים.

אתי בנדלר: אם הכוונה בשירות נוסף איננה לשירותים הנלווים, כפי שכינה אותם קדמי, אני מציעה אולי לכתוב את הדברים ברחל בתך הקטנה.

אתי בנדלר: זאת הצעה שאינני יודע אם היא טובה כי היא ברמה של שליפה מהשרוול.

אתי בנדלר: על כל פנים, אפשר לכתוב: שירות נוסף – ארוחת בוקר, חצי פנסיון, פנסיון מלא ושירותים אחרים הניתנים בבית מלון בתשלום נוסף ובלבד שאינם שירותים הנלווים לשירות והכלולים באמות המידה לדירוג בית המלון.

רוני בר-און: באמות המידה עצמן יש התייחסות.

רוני בר-און: הסיומת שלך לא יכולה להתקבל כי גם באמות המידה עצמן יש שירותים בתשלום ויש שירותים לא בתשלום.

אתי בנדלר: בסדר.

אתי בנדלר: אפשר לא להתייחס לתשלום.

אתי בנדלר: אולי שירותים נלווים לשירות העיקרי.

תמר קלהורה: אפשר לומר: בין שנגבה עבורם תשלום נוסף ובין אם לאו.

תמר קלהורה: משהו כזה כי זה באמת לא הדגש.

תמר קלהורה: הדגש הוא על כך שאתה תציג את השירותים שאתה נותן ותציג אותם נכון.

תמר קלהורה: אתה הרי צריך להציג נכון את כל השירותים שאתה נותן, בין אם אתה גובה עבורם תשלום נוסף ובין אם לא.

תמר קלהורה: לכן נדמה לי שאולי אפשר לאחד את שתי ההגדרות ולומר: שירות – לינה, ארוחת בוקר.

תמר קלהורה: שוב, נדמה לי שזה לא משנה אם זה חצי פנסיון או פנסיון.

תמר קלהורה: שירותים אחרים, בין שנגבה עבורם תשלום נוסף ובין אם לאו.

עובד קדמי: אני רוצה לומר שהתקנות האלה שתחילתן ב-2001 והן החליפו תקנות קודמות משנת 1992, ההגדרות האלה של שירות ושירות נוסף הופיעו באותן תקנות.

עובד קדמי: חיינו ואנחנו חיים עם זה עשרים שנים עם בתי המלון ועם הביקורות.

עובד קדמי: יחד עם זאת, אפשר לאחד את שתי ההגדרות האלה להגדרה אחת ולומר: שירות – בהגדרת שירות אנחנו נאחד את שירות ושירות נוסף.

עובד קדמי: כשנגיע לתקנות 18 ו-19 אנחנו נשנה את זה.

יואל חסון: בסדר.

תמר קלהורה: בתקנות היום כתוב – צודק היועץ המשפטי – שירות ושירות נוסף אבל בהגדרה של שירות נוסף כתוב ארוחת בוקר, חצי פנסיון, פנסיון מלא וכן כל שירות הניתן נוסף על אלה.

תמר קלהורה: לא כתוב אם זה בתשלום או בלי תשלום.

תמר קלהורה: לחלוטין אפשר להעתיק את ההגדרות כפי שהן כתובות היום אבל אז נעתיק אותן כלשונן בלי סוגיית התשלום שכמו שאמרתי לדעתי שולחת אותנו לנקודה אחרת.

סלעית קולר: אמר עובד קודם שהוא התבסס בשירות על משהו של תקנות מס הכנסה.

סלעית קולר: אני מציעה לעשות שירות נוסף כפי שמוגדר בהגדרות.

אתי בנדלר: ממש ממש לא.

אתי בנדלר: ראשית, ההגדרה לא מונחת בפני חברי הוועדה ולא יודעים אם היא תואמת או לא.

אתי בנדלר: שנית, תקנות כידוע לך די קל לתקן.

אתי בנדלר: אולי אפשר בשלב זה למחוק את המילה "בתשלום נוסף" כך שזה יתאם פחות או יותר למה שיש היום ושירותים אחרים הניתנים בבית המלון בעדם או שירותים אחרים הניתנים בבית המלון.

יואל חסון: בסדר.

אתי בנדלר: מ"בתשלום נוסף" – למחוק.

נועז בר-ניר: בסדר.

יואל חסון: עוד הערות לסעיף 1? אין.

יואל חסון: חברי הכנסת, יש לכם הערות לסעיף הזה?

יואל חסון: אין.

יואל חסון: אנחנו מצביעים על סעיף 1.

יואל חסון: בעד אישור תקנה 1 – פה אחד תקנה 1 אושרה

אלכס מילר: אני מחליף את אילטוב.

לאה ורון: כן.

לאה ורון: חבר הכנסת מילר מחליף את חבר הכנסת אילטוב.

יואל חסון: אני קובע שסעיף 1 – עבר.

יואל חסון: נא להקריא את סעיף 2.

עובד קדמי: 2.

עובד קדמי: דרגות בתי מלון דרגות בתי המלון ייקבעו על פי אמות מידה.

יואל חסון: הערות לסעיף 2.

יואל חסון: אין.

יואל חסון: אנחנו מצביעים על תקנה 2.

יואל חסון: בעד אישור תקנה 2 – פה אחד תקנה 2 אושרה

יואל חסון: סעיף 2 – עבר.

יואל חסון: סעיף 3.

עובד קדמי: 3.

עובד קדמי: ועדה מייעצת לדירוג

עובד קדמי: (1) שני עובדי משרד התיירות, שאחד מהם הוא היועץ המשפטי או נציגו, ומתוכם ימנה השר את היושב ראש.

עובד קדמי: (2) שני חברים שהמליץ עליהם הארגון.

עובד קדמי: לא המליץ הארגון על מועמדים לוועדה תוך עשרים ואחד ימים מן היום שנמסרה לו בקשה על כך מאת השר, יתמנו החברים לפי בחירת השר.

עובד קדמי: (3) נציג ציבור הבקי בנושאי הגנת הצרכן בתחום המלונאות.

עובד קדמי: (ב) לא יכהן כחבר בוועדה המייעצת מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או של קרובו, או תפקיד אחר שלו.

עובד קדמי: (ג) חבר הוועדה המייעצת יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הועדה, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין כהונתו בוועדה לבין עניין אישי שלו או של קרובו, או תפקיד אחר שלו.

עובד קדמי: (ד) הוועדה תייעץ לשר בעניין תקנות אלה, ובכלל זה תמליץ לו על שינויים באמות המידה.

עובד קדמי: המלצה על שינויים באמות המידה תגבש הועדה רק לאחר שנתנה הזדמנות לנוגעים בדבר להשמיע עמדתם בנושא.

עובד קדמי: (ה) הממונה ימסור לוועדה המייעצת אחת לשישה חודשים נתונים סטטיסטיים אודות בקשות שהוגשו לקביעת דרגה לפי תקנות אלה, על מתן תעודות ועל סירוב לתתן.

עובד קדמי: עד כאן תקנה 3.

עובד קדמי: חבר הכנסת כרמל שאמה-הכהן שב לנהל את הישיבה

חנה טירי וינשטוק: יש לנו הערה לגבי הרכב הוועדה.

חנה טירי וינשטוק: בפסקה (3), נציג ציבור הבקי בנושא הגנת הצרכן בתחום המלונאות.

חנה טירי וינשטוק: קודם כל, לא כל כך ברור לנו מה זה נציג ציבור הבקי בנושא הגנת הצרכן בתחום המלונאות.

חנה טירי וינשטוק: אנחנו חושבים שנכון שיהיה ייצוג של הצרכן בוועדה המייעצת.

חנה טירי וינשטוק: אפשר אולי לדבר על נציב ציבור הבקי בנושא הגנת הצרכן כפי שהמליץ שר התמ"ת כדי שבאמת בוועדה הזאת יהיה ייצוג לא רק לאינטרסים של המלונאים אלא גם של הצרכנים.

ענת וורשיצקי: חשוב שיהיה נציג המבין בתחום הצרכנות ואולי נכון שיהיה נציג ארגוני הצרכנים.

סלעית קולר: ראשית, לגבי ארגון הצרכנים, אנחנו מציעים שזה יהיה ארגון צרכנים יציג.

סלעית קולר: שנית, ככל שיהיו יותר, כל המרבה הרי זה משובח, ויצטרכו לבחור מביניהם נציג.

סלעית קולר: יש דבר אחד שמטריד יותר והוא הנושא של נציגי הארגון והנושא של היעדר ניגוד עניינים.

סלעית קולר: אם אתה בארגון שזה התפקיד שלך, כשאתה חבר בארגון התאחדות המלונות, באופן אוטומטי אתה מושפע מההחלטות לגבי אמות המידה.

סלעית קולר: זה לא יכול להיות שלא יהיה בכלל ניגוד עניינים.

סלעית קולר: לכן השאלה היא איפה הגבולות כאן כי אתה הרי נבחר כי אתה אמור לייצג את האינטרסים של הארגון.

נועז בר-ניר: למה יש ניגוד עניינים?

סלעית קולר: יכול להיות שאתה תהיה מושפע מאמות המידה ובית המלון שאתה במקרה מנהל או אחראי יהיה מושפע, וזה לא יכול להיות שאתה לא תוכל להחליט בזה כי אז אתה לא יכול להחליט לגבי אמות המידה על שום דבר כי זה ישפיע על בית המלון שלך.

שמואל צוראל: אולי יהיו פנסיונרים.

סלעית קולר: אם זה כך, תאמרו את זה.

שמואל צוראל: נאמרו כאן סייגים והולכים בדיוק לפי הסייגים.

שמואל צוראל: כל הסייגים האלה יתקיימו.

שמואל צוראל: ניגוד העניינים הוסדר בכל הסייגים האלה.

שמואל צוראל: יכול להיות שאלה יהיו פנסיונרים, יכול להיות שיהיו אלה מתנדבים.

תמר פינקוס: מותר לכתוב ובלבד שהם לא מכהנים בפועל.

תמר פינקוס: את זה צריך לכתוב ברחל בתך הקטנה.

חנה טירי וינשטוק: יש גם הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה לגבי מינויים.

חנה טירי וינשטוק: בוועדה מייעצת שהשר ממנה, גם שם יש כל מיני דברים שהשר והיועץ המשפטי של המשרד צריך לשקול.

חנה טירי וינשטוק: אנחנו מאוד מבקשים שבוועדה המייעצת הזאת יהיה נציג ציבור שבקי בנושא הגנת הצרכן.

חנה טירי וינשטוק: לדעתי אפשר להוריד את "בתחום המלונאות" כי אני לא יודעת מה זה אומר ואם יש דבר כזה.

חנה טירי וינשטוק: אנחנו מבקשים שזה יהיה לפי המלצת שר התמ"ת.

נועז בר-ניר: חשוב מאוד שיהיה מישהו שמבין במלונאות.

נועז בר-ניר: לכן יש כאן שילוב גם של מלונאות וגם של הגנת הצרכן.

נועז בר-ניר: זה השילוב הנכון.

נועז בר-ניר: אין בעיה.

נועז בר-ניר: נאמר: בנושא הגנת הצרכן מארגון צרכנים יציג הבקי בתחום המלונאות.

חנה טירי וינשטוק: תוסיף גם את המלצת שר התמ"ת.

לאה ורון: מה זאת אומרת אחד משני הארגונים של הגנת הצרכן שבקי בתחום התיירות?

לאה ורון: מה המבחן שאתם תעשו?

חנה טירי וינשטוק: אם נשלח נציג, זה יהיה נציג שמתעסק בתחום התיירות אצלנו.

עובד קדמי: את רוצה שוב להקריא את הבקשה שלך לתיקון?

נועז בר-ניר: בנושא הגנת צרכן, מארגון צרכנים יציג הבקי בתחום המלונאות.

אתי בנדלר: זה לא ארגון יציג.

חנה טירי וינשטוק: ארגון צרכנים שמוכר על ידי שר המשפטים, לפי סעיף 31 לחוק הגנת הצרכן.

תמר פינקוס: ארגון צרכנים שהוכר על ידי שר המשפטים על פי סעיף 31 לחוק הגנת הצרכן.

אתי בנדלר: הנוסח יהיה: נציג ציבור מבין ארגון צרכנים שהוכר על ידי שר המשפטים לפי סעיף 31(ג) לחוק הגנת הצרכן הבקי בתחום המלונאות.

אתי בנדלר: אדוני, בהמשך להערות בעניין אישי, תקנת משנה (ג).

תמר קלהורה: עניין אישי מופיע גם בתקנת משנה (ב).

אתי בנדלר: יופיע אחר כך גם בוועדה אחרת.

אתי בנדלר: אלה סעיפים או הוראות המונעות ניגוד עניינים, כמובן בין עניין אישי של חבר בוועדה או של קרובו או תפקיד אחר שלו.

אתי בנדלר: נשמטה מהתקנות הגדרה של עניין אישי ושל קרוב.

אתי בנדלר: כל דברי החקיקה שמתייחסים לעניין אישי ולקרוב, כוללים גם הגדרות.

אתי בנדלר: בדקנו בדברי חקיקה ויש לי כאן הצעות נוסח לעניין אישי ולקרוב ואני מציעה שהוועדה תאשר אחת מההגדרות המוצעות.

אתי בנדלר: יש למשל הגדרה של עניין אישי שכלול בחוק איסור אלימות בספורט, בחוק בית העצמאות, בחוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין, בחוק להנצחת מורשת, בחוק הספרייה הלאומית ועוד ועוד.

אתי בנדלר: שם מוגדר עניין אישי כ"לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שחבר או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו או עניין של גוף שיש לכל אחד מהם חלק בכל המניות שלו, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות ההצבעה".

נועז בר-ניר: עלינו זה מקובל.

אתי בנדלר: אם אין הערות, הייתי מציעה לוועדה לאשר את זה.

תמר קלהורה: בכל ההגדרות יש את העניין הזה של המניות וכולו?

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: זאת הגדרה שמופיעה באותם חוקים שקראתי.

אתי בנדלר: יש הגדרות נוספות בחוקים אחרים, אבל זה מופיע בדי הרבה חוקים.

אתי בנדלר: הגדרה של קרוב בחוק איסור אלימות בספורט, בחוק הטיס, בחוק המרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין ועוד.

אתי בנדלר: מוגדר: "קרוב כבן זוג, הורה, ילד, אח או אחות, או אדם אחר הסמוך על שולחנו של – כאן זה חבר המועצה – חבר הועדה".

אתי בנדלר: אני חייבת לציין שבחוקים אחרים יש הרחבה של הגדרת קרוב שהיא כוללת גם שותף, מעביד או עובד של חבר המועצה ואני חושבת שזה ראוי להרחיב את זה בצורה כזאת.

אתי בנדלר: כך למשל יש את זה בחוק הנפט, בחוק הסדרת הטיפול בחוקי כינרת ועוד.

נועז בר-ניר: מקבלים את ההרחבה.

אתי בנדלר: אם כך, אולי אפשר לעשות סינתזה של שתי ההצעות, שזה יהיה: בן זוג, הורה, ילד, אח או אחות או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר המועצה, וכן שותף, מעביד או עובד של חבר המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: עלינו מקובל כל נוסח שיהיה בנושא הזה.

תמר קלהורה: השאלה היחידה שאני שואלת את עצמי, מאחר שהדבר הזה רלוונטי לעוד סעיף, האם לא כדאי למקם את זה בסעיף ההגדרות.

אתי בנדלר: בסעיף ההגדרות.

אתי בנדלר: בוודאי.

תמר קלהורה: שכבר אישרנו.

אתי בנדלר: זאת תהיה תוספת.

עובד קדמי: נכתוב: עניין אישי – ההגדרה.

אתי בנדלר: נכון.

אתי בנדלר: כך בדיוק חשבתי.

עובד קדמי: שתי הגדרות, עניין אישי והגדרות.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, אנחנו רוצים לשנות משהו בהרכב שמציעים.

כרמל שאמה-הכהן: לא לשנות את ההרכב אלא לקבוע איזשהו רף מינימום להבטחת ייצוג לנשים.

כרמל שאמה-הכהן: שתיים מהחמישה יהיו נשים.

נועז בר-ניר: בסדר גמור.

עובד קדמי: השאלה אם צריך את זה כאן בתקנות.

עובד קדמי: יש הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה לגבי מינוי של ועדות.

נחמן שי: תוסיף.

כרמל שאמה-הכהן: אחד הממונים בסעיף קטן (1) ו-(3) תהיה אישה.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אחת מתוך אלה שהשר ממנה ואחד משני החברים שהמליץ עליהם הארגון.

נועז בר-ניר: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מאשרים את התקנה עם השינוי המוצע.

אתי בנדלר: שוב, מה אדוני מציע לגבי ייצוג נשים?

כרמל שאמה-הכהן: שתיים מתוך החמישה יהיו נשים, אבל בחלוקה.

כרמל שאמה-הכהן: עשינו כאן חלוקה פרופורציונאלית.

אתי בנדלר: שתיים יהיו מקרב המין שאינו מיוצג.

אתי בנדלר: שיהיו לפחות שני גברים.

אתי בנדלר: לא נותיר אותם במיעוט.

כרמל שאמה-הכהן: עשינו את זה בפרופורציה, בחלוקה בין ארגונים לבין המינויים של השר.

כרמל שאמה-הכהן: השר ימנה ב-(1) ו-(3), הוא ימנה לפחות אישה אחת ובסעיף (2), תמונה לפחות אישה אחת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על התקנה עם השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 3 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: ממשיכים בתקנה 4

עובד קדמי: 4.

עובד קדמי: פעולת הוועדה המייעצת (א) יושב ראש הוועדה המייעצת יכנס את ישיבותיה לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה, והוא יקבע את מועדן, מקומן וסדר יומן.

עובד קדמי: (ב) שלושה מחברי הוועדה המייעצת ובהם היושב ראש, יהוו מניין חוקי.

עובד קדמי: (ג) הוועדה המייעצת תקבל את החלטותיה ברוב קולות החברים.

עובד קדמי: היו הדעות שקולות, יכריע היושב ראש.

כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שאם היושב ראש רוצה לכנס לבד, הוא לא יכול?

לאה ורון: זה מה שעולה מהאמור.

כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שהיושב ראש יכנס את ישיבותיה לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה.

כרמל שאמה-הכהן: מיוזמתו הוא לא יכול.

כרמל שאמה-הכהן: יש דבר כזה שיושב ראש לא יכול לכנס את הגוף?

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 4(א) קובע באיזה תנאים יכול היושב ראש לכנס את הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: הפועל היוצא של ההוראה כאן שהוא לבד לא יכול לכנס את הוועדה אלא הוא צריך או דרישה של חברים או הוראה של השר.

לאה ורון: למה?

לאה ורון: מה ההיגיון בזה?

תמר קלהורה: זאת ועדה שאמורה לייעץ לשר.

תמר קלהורה: אני מניחה שהוא יכנס אותה אם למשל עומד על הפרק החלפת הבודק או החלטה לעבור מ-HOTEL STAR למשהו אחר.

עובד קדמי: שינוי אמות המידה, שזה החלק החשוב.

תמר קלהורה: או ש-HOTEL STAR ישנו את אמות המידה.

עובד קדמי: או למעשה דיון בדוח הממונה.

עובד קדמי: הממונה צריך לתת דוח לוועדה.

תמר קלהורה: בזה היא אמורה לעסוק.

לאה ורון: זאת אומרת שהוא תמיד צריך ללכת לחפש אחד מחברי הוועדה המייעצת.

תמר קלהורה: זאת ועדה מייעצת.

תמר קלהורה: היא לא מחליטה בעצמה.

קריאה: אפשר להוסיף: לפי בקשת היושב ראש או שניים מחבריה.

נועז בר-ניר: על פי בקשת השר מופיע כאן, אבל אין בעיה, נוסיף לפי בקשת השר או היושב ראש או שניים מחבריה.

אתי בנדלר: אדוני, חשבתי על השאלה עדיין בתקנה 3כאשר שמדברים על פרק הזמן שניתן לארגון להמליץ על שני חברים בוועדה.

אתי בנדלר: מדובר תוך 21 ימים אבל לא ברור אם מדובר על ימים קלנדריים או ימי עבודה.

כרמל שאמה-הכהן: ימי עבודה.

אתי בנדלר: ימי עבודה.

אתי בנדלר: אנחנו נגדיר את זה כך.

שמואל צוראל: לגבי תקנה 4(א) יש לנו השגה.

שמואל צוראל: הוגדר איך מתכנסת הוועדה ומי יכול לכנס אותה ולאחר מכן גם הוגדר מהו הרוב הקובע וכולי.

שמואל צוראל: יש רק בעיה אחת.

שמואל צוראל: לא הוגדר לוח זמנים לכינוסה של הוועדה ולפי מה שמצוין כרגע, היושב ראש יכול לכנס את הוועדה אבל יכול לכנס אותה כהרף עין.

שמואל צוראל: אז אותם נציגים שייקח 21 ימים להגיש את שמותיהם, לא יצליחו להגיע.

שמואל צוראל: לא הוגדר כאן מהו פרק זמן מינימאלי.

אתי בנדלר: לא הבנתי.

אתי בנדלר: תוך פרק זמן מינימאלי או מקסימאלי?

עובד קדמי: בתוך פרק זמן סביר.

עובד קדמי: נוסיף את המלים בתוך פרק זמן סביר.

אתי בנדלר: מה זה מינימאלי?

אתי בנדלר: לא לפני?

שמואל צוראל: מרגע שהוא החליט לכנס אותה, כמה שעות, כמה ימים.

נועז בר-ניר: תוך פרק זמן סביר.

אתי בנדלר: האמת היא שתוך פרק זמן סביר לא צריך לכתוב כי אלה עקרונות המשפט המינהלי.

אתי בנדלר: אם רוצים לסטות מעקרון הסבירות, אז צריך לכתוב.

שמואל צוראל: אני מבקש להוסיף תוך פרק זמן סביר.

אתי בנדלר: בין שבעה ל-14 ימים למשל?

שמואל צוראל: שבעה ימי עבודה למשל.

אתי בנדלר: לא לפני שבעה ימי עבודה ולא לאחר 14 ימי עבודה?

כרמל שאמה-הכהן: שבוע.

כרמל שאמה-הכהן: לישיבת מועצה מקומית של עיר מזמינים תוך 72 שעות או תוך 48 שעות.

כרמל שאמה-הכהן: לחברי הכנסת קראו מכל העולם ביום חמישי לבוא ולאשר את דיכטר כשר.

כרמל שאמה-הכהן: מישהו אומר שהוא לא יכול?

שמואל צוראל: למעט אותם אנשים שנמצאים בבניין בו תתכנס הוועדה, כל היתר צריכים לבוא מבחוץ.

נועז בר-ניר: מקובל תוך 72 שעות, תוך שבעה ימים, לא משנה.

כרמל שאמה-הכהן: בתוך שבעה ימים אלא אם כן הסכימו כל החברים.

אתי בנדלר: יושב ראש הוועדה המייעצת יכנס את ישיבותיה לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה בתוך שבעה ימים?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

לאה ורון: לא פחות משבעה ימים.

כרמל שאמה-הכהן: לא פחות משבעה ימים.

נועז בר-ניר: בתוך לא פחות משבעה ימים.

אתי בנדלר: כינוס הוועדה יהיה בתוך לא פחות משבעה ימים ממועד הבקשה.

שמואל צוראל: אפשר להקריא את הפסקה?

אתי בנדלר: "יושב ראש הוועדה המייעצת יכנס את ישיבותיה מיוזמתו או לפי בקשת השר או בקשת שניים מחבריה והוא יקבע את מועדן, מקומן וסדר יומן.

אתי בנדלר: כינוס הוועדה יהיה בתוך לא פחות משבעה ימים ממועד הבקשה".

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד הערות לתקנה?

אתי בנדלר: אני רק רוצה להעיר שאין כאן – וזה לשיקול דעת אם לשלב או לא – התייחסות למקרה שהתפנה מקומו של חבר הוועדה.

אתי בנדלר: קיימת בעיה שמתפנה מקום של חבר ועדה ולעתים השרים מתקשים באיוש המקום הזה ולפרק זמן ארוך מאוד פועלות הוועדות בהרכב חסר.

לאה ורון: את מתכוונת כמו כל הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות?

אתי בנדלר: לאו דווקא.

כרמל שאמה-הכהן: לא, שם צריכה הסכמה משותפת של שני שרים.

לאה ורון: זה קשה כקריעת ים סוף.

אתי בנדלר: אני מזכירה ששלושה מחברי הוועדה המייעצת – ובהם היושב ראש – יהוו מניין חוקי, דהיינו, אפשר לפעול לאורך שנים עם הרכב חסר של שלושה חברים.

אתי בנדלר: השאלה אם אדוני רוצה לקצוב לשר פרק זמן למינוי חברי ועדה במקרה שהתפנה מקום.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, יש לך הצעה להערה הזאת?

כרמל שאמה-הכהן: מה קורה אם חבר מתפטר או מפוטר?

נועז בר-ניר: עובד, יש לנו רעיון להצעה?

נועז בר-ניר: ימנה השר במקומו.

עובד קדמי: תוך שלושה חודשים.

נועז בר-ניר: התפטר חבר ועדה או עזב, ימנה שר התיירות תוך חודשיים.

אתי בנדלר: חודשיים זה זמן קצר מדי.

אתי בנדלר: אני מציעה שישה חודשים.

נועז בר-ניר: מקובל.

קריאה: כל כך הרבה זמן?

אתי בנדלר: כן, כי עד שהארגון שולח את המועמד שלו עד ששולחים לוועדה לבדיקת מינויים.

נועז בר-ניר: מקובל.

יואל חסון: אני מתנגד לשישה חודשים.

יואל חסון: זה סטנדרט מאוד מאוד חמור.

כרמל שאמה-הכהן: כמה אדוני מציע?

יואל חסון: הוא הציע חודשיים ואני אומר שלושה-ארבעה חודשים אבל לא חצי שנה.

כרמל שאמה-הכהן: שלושה חודשים.

אתי בנדלר: אני מציעה להוסיף את זה בתקנת משנה (ב): "שלושה מחברי הוועדה המייעצת ובהם היושב ראש, יהוו מניין חוקי ובלבד שאם התפנה מקומו של חבר ועדה, ימנה השר חבר אחר במקומו בתוך שלושה חודשים מהיום האמור".

כרמל שאמה-הכהן: בסדר גמור.

נועז בר-ניר: זה מתייחס לכולם.

כרמל שאמה-הכהן: לכולם.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 4 עם השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 4 – פה אחד התקנה אושרה

קריאה: יש לי הערה לנוסח שאישרנו.

כרמל שאמה-הכהן: את הנוסח תתאמי אתם.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 4 אושרה.

עובד קדמי: 5.

עובד קדמי: בקשה לקביעת דרגה בעל בית מלון המעוניין בקביעת דרגה לבית מלונו, יגיש בקשה לממונה, לפי הטופס שבתוספת השלישית, ויצרף לה: (א) מסמך מאושר בידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעלו או מנהלו של בית המלון.

עובד קדמי: (ב) העתק רישיון העסק התקף של בית המלון.

עובד קדמי: צריך לראות את התוספת השלישית שהיא מפורטת.

כרמל שאמה-הכהן: ראו אותה.

כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 5.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 5 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 5 אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 6.

עובד קדמי: מינוי בודק (א) השר ימנה בודק בעל ניסיון בדירוג לפי השיטה המוגדרת באמות המידה.

עובד קדמי: (ב) הבודק יערוך את בדיקת בתי המלון לצורך קביעת דרגה, לפי אמות המידה.

עובד קדמי: פסקה (א) מדברת על המינוי ופסקה (ב) מדברת על אופן הבדיקה.

יואל חסון: מה לגבי העניין הזה של איך בודקים מי הוא הבודק, ניגוד עניינים של הבודק, באיזה צורה בוחרים את הבודק?

עובד קדמי: הבודק ייבחר במכרז פומבי והוא יהיה חייב להראות שיש לו ניסיון מוקדם בדירוג.

יואל חסון: בישראל יש חברות כאלה?

עובד קדמי: לא.

עובד קדמי: בעולם.

עובד קדמי: באירופה.

עובד קדמי: הבודק יהיה אובייקטיבי לחלוטין.

ישראל חסון: כאשר מדובר בחברות בינלאומיות, איך עושים קול קורא בינלאומי?

עובד קדמי: יפורסם מכרז.

יואל חסון: איפה?

נועז בר-ניר: יש אתרים, יש עיתונים.

כרמל שאמה-הכהן: יש את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה.

נחמן שי: אנחנו לא ממציאים כאן שום דבר שלא קיים.

כרמל שאמה-הכהן: יש הערות לתקנה 6?

סלעית קולר: בשום מקום לא כתוב את העניין של המועד, ממועד בקשת הבקשה עד למועד שמקבלים.

אתי בנדלר: אני מיד אתייחס לזה.

אתי בנדלר: זה קשור לתקנה הבאה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על אישור תקנה 6.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 6 – פה אחד תקנה 6 אושרה

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 6 אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 7.

עובד קדמי: קביעת דרגה (א) הממונה יעביר בקשה לקביעת דרגה לבודק.

עובד קדמי: (ב) הבודק שיבדוק את רמת בית המלון לפי אמות המידה ויעביר את תוצאות בדיקתו לממונה.

עובד קדמי: (ג) הממונה יקבע את דרגת בית המלון על פי תוצאות בדיקת הבודק, תוך 45 ימים מיום קבלתן.

אתי בנדלר: כאן יש התייחסות לשאלה ששאלה גברת סלעית קולר.

אתי בנדלר: בתקנה 5 בעל בית המלון מגיש בקשה לממונה לקבל דירוג.

אתי בנדלר: הממונה מעביר את הבקשה לבודק.

אתי בנדלר: לבודק לא נקבע פרק זמן וזה יכול לקחת חודש ויכול לקחת שנתיים.

אתי בנדלר: ברגע שהוא העביר את התוצאות של הבדיקה לממונה, לממונה יש 45 ימים.

אתי בנדלר: זאת אומרת, הגורם היחיד כרגע, בשלב זה של התקנות, שאין לגביו שום הוראה המגבילה את פעילותו, הוא הבודק.

אתי בנדלר: השאלה אם הדבר ראוי.

נועז בר-ניר: נכניס גם כאן 45 ימים.

קריאה: לא.

יואל חסון: אני אוסיף שאלה נוספת בעניין הזה.

יואל חסון: אני גם לא יודע מה צורת החיוב של אותו גורם.

יואל חסון: אם החיוב של אותו גורם הוא על זמן העבודה שלו, זאת אומרת, אם הוא עובד חודשיים, החיוב הוא על חודשיים ואם הוא עובד חצי שנה, החיוב הוא על חצי שנה, על אחת כמה וכמה לא יהיה לו אינטרס לסיים את העבודה, במיוחד אם אין לו הגבלת זמן.

עובד קדמי: המכרז יהיה לפי המלונות שהוא בודק ולא לפי משך הזמן.

עובד קדמי: התמורה לבודק תהיה פר מלון ולפי סוג המלון.

יואל חסון: לא משנה כמה זמן.

עובד קדמי: לא משנה.

עובד קדמי: יש לו אינטרס לעשות כמה שיותר ויותר מהר.

עובד קדמי: הוא לא ירצה להישאר בארץ יותר מדי זמן עם שכר נמוך.

עובד קדמי: התלבטנו בעניין הזה האם לקבוע מועד.

עובד קדמי: אם אנחנו מדברים על 400 בתי מלון ונוצף בבת אחת ב-400 בקשות ואנחנו נגביל אותו בשלושה חודשים, אני חושב שנעשה עבודה פשוטה מדי.

יואל חסון: זאת תהיה חברה אחת שתזכה או יכולות להיות כמה חברות?

נועז בר-ניר: חברה אחת.

רם ליסטמן: יש כאן סכנה שזה יהיה על חשבון האיכות.

תמר פינקוס: לפי הסצנריו הזה צריך יהיה מאוד לחשוש מההחלטה של הבודק ומהמסקנות שלו.

עובד קדמי: הוא צריך להעסיק צוותים.

נועז בר-ניר: אני מציע שנכניס שישה חודשים שזה זמן סביר.

רם ליסטמן: מה שקורה זה שיש בעיה ראשונית.

רם ליסטמן: בשלב הראשון יש את הדירוג הראשוני שאנחנו לא יודעים כמה זמן ייקח.

רם ליסטמן: החברה היא חברה בינלאומית שתצטרך מן הסתם לבוא ולהכשיר צוותים בארץ.

רם ליסטמן: יש את מועד ההכשרה.

רם ליסטמן: לאחר מכן הם ייכנסו לדירוג ואנחנו לא יודעים כמה בתי מלון יצטרפו.

רם ליסטמן: יש 400 בתי מלון ואנחנו מעריכים שהתהליך הזה ייקח כשנה עד שנה וחצי.

רם ליסטמן: לכן לא ניתן כרגע לקבוע מועד.

רם ליסטמן: לאחר שיהיה דירוג ואז ייכנסו בקשות באופן סדיר, אולי בשלב השני אפשר יהיה לקבוע אבל בשלב הזה אי אפשר לקבוע.

רם ליסטמן: החשש הוא שאם נקבע מועד, זה יהיה על חשבון האיכות של הבדיקה ואת זה אנחנו לא רוצים.

תמר פינקוס: לא אמרנו שזה יהיה על חשבון איכות הבדיקה.

יואל חסון: אתה אומר לוועדה באופן חד וברור שהחיוב של הבודק הוא לא על פי זמן אלא הוא על פי מלון.

עובד קדמי: כן.

עובד קדמי: על פי מלון.

עובד קדמי: כך זה יוגדר במכרז.

אתי בנדלר: אני מבינה את החשש, בוודאי ככל שמדובר בדירוג הראשוני, אבל גם בהמשך יש עניין.

אתי בנדלר: ראשית, מלון יכול להגיש בקשה לדרג אותו אחרי שיעבור הבום הראשוני.

אתי בנדלר: דבר שני, יש עניין של שינוי דירוג.

אתי בנדלר: יכול להיות מלון שדורג בדרגה נמוכה והוא רוצה לשנות את הדירוג.

אתי בנדלר: להשאיר את הדברים לגמרי פתוחים ללא קביעת פרקי זמן, לי זה נראה לא נכון.

אתי בנדלר: אני חושבת שבכל זאת אפשר לקבוע.

נועז בר-ניר: למעט בתקופת המעבר, תוך שישה חודשים.

אתי בנדלר: תוך שישה חודשים ולומר שעל אף האמור רשאי הממונה בנסיבות שייראו לו לנכון, להאריך את המועד.

אתי בנדלר: אז הוא יאריך את זה.

אתי בנדלר: אתם הרי לא יודעים כמה אנשים יהיו בצוות הבודק, אתם לא יודעים כמה בתי מלון יגישו בקשה בהתחלה.

נועז בר-ניר: למעט בתקופת המעבר, תוך שישה חודשים.

נועז בר-ניר: למעט בתקופת המעבר בה לא תהיה הגבלה, תוך שישה חודשים בתקופה השוטפת.

אתי בנדלר: יש בעיה.

אתי בנדלר: אדוני, אנחנו לא יודעים כמה זמן תארך תקופת המעבר.

אתי בנדלר: הרי לא ברור, כפי שאמרתי, מיום תחילת התקנות, לאחר שייבחר בודק לצורך העניין הזה.

אתי בנדלר: תקופת המעבר יכולה להיות מושפעת ממספר גורמים כמו גודל הצוות הבודק, מספר האנשים שיהיו בצוות הבודק, ומספר בתי המלון שיגישו בקשות.

אתי בנדלר: יכול להיות שיוגשו מספר מועט של בקשות או מספר מאוד גדול.

אתי בנדלר: לכן יכול להיות ששישה חודשים יהיה פרק זמן ארוך מדי ויכול להיות שהוא יהיה קצר מאוד בהתחשב בנסיבות העניין.

אתי בנדלר: לכן אני הצעתי שבכל מקרה ובכל שלב זה יהיה פרק זמן שאינו עולה על שישה חודשים כפי שהצעת, אבל הממונה רשאי להאריך את התקופה האמורה לצורך בדיקת בית מלון מסוים או כלל בתי המלון.

נועז בר-ניר: בסדר.

אתי בנדלר: אם נוכח כי יש צורך בכך.

נועז בר-ניר: מקובל.

אתי בנדלר: בכל מקרה הוא יצטרך לבדוק שיש נסיבות שמצדיקות.

נועז בר-ניר: בסדר גמור.

תמר קלהורה: נקרא את ההצעה שלך.

תמר קלהורה: זה בתקנת משנה (ב).

לאה ורון: אולי הוועדה תקבע את העיקרון ולאחר מכן אתם תנסחו את זה במדויק.

אתי בנדלר: (ב) הבודק יבדוק את רמת בית המלון לפי אמות המידה ויעביר את תוצאות בדיקתו לממונה בתוך שישה חודשים.

אתי בנדלר: הממונה רשאי להאריך את התקופה להעברת תוצאות הבדיקה לגבי בית מלון מסוים או לכלל בתי המלון אם נוכח כי יש צורך בכך.

נועז בר-ניר: מקובל.

נועז בר-ניר: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 7 עם השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 7 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 7 אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: נחמן שי לא השתתף בהצבעה.

עובד קדמי: 8.

עובד קדמי: מתן תעודה (א) נקבעה דרגה לבית מלון לפי תקנות 7, 10, 13 או 14, לפי העניין, יודיע הממונה לבעל בית המלון על הדרגה שנקבעה לו וישלח לו תעודה על הדרגה שנקבעה.

עובד קדמי: (ב) בעל בית המלון יציג את התעודה במקום בולט לעין בסמוך לדלפק הקבלה של בית המלון.

עובד קדמי: אני אסביר לגבי תקנות 7, 10, 13 ו-14.

עובד קדמי: תקנה 7 מדברת על בדיקה ראשונה.

עובד קדמי: תקנה 10 מדברת על חידוש דרגה.

עובד קדמי: תקנה 13 באה בעקבות השגה ותקנה 14 בעקבות בקשה לשינוי הדרגה.

יואל חסון: אני רוצה להעיר לגבי מתן התעודה, לגבי תקנה 8.

יואל חסון: בעל בית המלון יציג את התעודה במקום בולט לעין בסמוך לדלפק הקבלה של בית המלון.

יואל חסון: זה ברור וזה הכרחי, אבל מה לגבי הצגת התעודה או הנתון באתר האינטרנט של המלון?

עובד קדמי: ובפרסומים.

כרמל שאמה-הכהן: מה עם דלת הכניסה?

כרמל שאמה-הכהן: לדעתי זה יותר חשוב מהדלפק.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מדבר על התעודה אלא על מספר הכוכבים.

עובד קדמי: בדלפק הקבלה.

עובד קדמי: בדרך כלל תולים את זה קצת יותר גבוה.

תמר קלהורה: עלתה אפשרות לשים את זה על הקיר בכניסה אבל זה כרוך באגרת שילוט.

שמואל צוראל: אם מישהו יתקע לידינו שבאותו יום שנשים את זה מחוץ לבית המלון על הדלת לא נחויב אוטומטית על ידי העיריות באגרת שלטים.

כרמל שאמה-הכהן: על דבר כזה?

שמואל צוראל: כן.

שמואל צוראל: השלט שנושא היום ברכה לקבוצת UJA, ברוכים הבאים למלון, מחויב היום באגרה.

כרמל שאמה-הכהן: מה העלות של שלט בגודל כזה?

תמר פינקוס: זה לא משנה הגודל.

תמר פינקוס: זאת אגרת שילוט.

נועז בר-ניר: זה גם מצריך רישוי.

כרמל שאמה-הכהן: מה גודל שלט כזה?

תמר פינקוס: זה לא משנה.

תמר פינקוס: זאת האגרה.

תמר פינקוס: מדובר בכמה מאות שקלים.

עובד קדמי: השילוט יכול להשתנות ממלון למלון.

עובד קדמי: יש מקום בו אפשר לשים את השילוט ויש מקום אחר בו אי אפשר לשים אותו.

עובד קדמי: אנחנו מעדיפים שזה יהיה במלון.

עובד קדמי: תמיד האורח מגיע לדלפק המלון והוא יכול לראות את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין למה אנחנו צריכים להיות שונים מהעולם.

כרמל שאמה-הכהן: בעולם אני רואה שזה על הדלת, כך שזה ברור לך ואתה בוחר אם להיכנס או לא.

לאה ורון: על המשקוף.

כרמל שאמה-הכהן: כן, על המשקוף.

תמר פינקוס: כנראה שהם לא צריכים לשלם עבור זה, אבל בעיריית תל אביב ידרשו ממך תשלום על שלט.

נועז בר-ניר: היום זה כבר פחות משמעותי.

נועז בר-ניר: אפילו התרמילאים מסתובבים עם סמרטפון ורואים את זה באינטרנט.

נועז בר-ניר: היום זה כבר עולם אחר.

תמר קלהורה: אין ספק שיש לזה יתרונות, אבל השאלה אם אתם רוצים להשית עלות.

כרמל שאמה-הכהן: העלות נראית לי שולית.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתה אומר שהשילוט יעלה לבית המלון 500-600 שקלים בשנה, זה 0,0000 אחוז מהמחזור.

כרמל שאמה-הכהן: כמה יכול לעלות שלט?

עובד קדמי: אנחנו משאירים את זה לרצון המלון.

עובד קדמי: אם הוא רוצה, הוא יפרסם את דרגתו בחוץ אבל חובה עליו לפרסם אותו בפנים ולתלות את התעודה.

עובד קדמי: כל מי שנכנס למלון, רואה את זה באופן בולט.

כרמל שאמה-הכהן: אני שואל למה אתה מוותר על זה.

כרמל שאמה-הכהן: זה פוגע כאן בשקיפות ובזמינות של הנתון הזה לציבור.

נועז בר-ניר: בעידן הסמרטפונים זה פחות חשוב.

נועז בר-ניר: זה נראה פחות קריטי כרגע.

נועז בר-ניר: שוב, לא בדקנו את נושא האגרות והרישוי.

נועז בר-ניר: יכול להיות שלא נוכל לממש את זה כי צריך רישוי מהעיריות.

נועז בר-ניר: זאת נקודה שלא בדקנו אותה.

עובד קדמי: איזו צורה ומה הגודל.

כרמל שאמה-הכהן: ברור שזה יהיה אחיד.

תמר פינקוס: זה יצריך הידברות עם הרשויות המקומיות לגבי הגודל והמיקום של השילוט.

נועז בר-ניר: אני מציע שנבדוק את הנושא ונגיש הצעה לתיקון התקנות בהמשך, תוך חודשיים-שלושה.

אתי בנדלר: אדוני, כפי שאדוני ישמע כשנגיע לתקנה שאני אמליץ לוועדה לא לאשר אותה, תקנה 21, בין כך וכך יצטרכו להיות מותקנות תקנות בעניין הזה ואני מדברת על תקנות האגרות.

אתי בנדלר: אני מציעה שבד בבד, עם קביעת תקנות אחרות, יביאו גם תיקון לתקנות האלה.

לאה ורון: שמענו מהמשרד שיתכן מאוד שהם לא יגבו אגרות ולכן הם לא יתקינו תקנות אגרות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לתקנה 9.

כרמל שאמה-הכהן: את תקנה 8 אני משאיר בסימן שאלה ונחזור אליה לקראת סוף הדיון.

שמואל צוראל: יש כאן פרק זמן שבו המלונות נמצאים בתהליך הדירוג.

שמואל צוראל: בינתיים הממונה כבר מנפיק להם את התעודה.

שמואל צוראל: מאחר שמדובר כאן בדירוג הראשון וזה פרק זמן די ארוך, עלול להיווצר כאן מצב שחלק מהמלונות יהיו מדורגים וחלק יהיו בתהליך.

שמואל צוראל: כאשר יש מצב בו יש מלון שכבר דורג לעומת המלון שעוד ממתין לזה, נוצר יתרון מסחרי מובהק לאותו אחד שכבר דורג.

שמואל צוראל: לא מוסבר כאן שיש רגע ממנו כל המלונות מדורגים, גם אם התהליך הושלם.

שמואל צוראל: זאת אומרת, לא הוגדר הרצף בו אומרים שהושלם התהליך ומכאן ואילך אתם מדורגים.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אפילו אם סיימתי לדרג מלון, אני לא אתן לו את הדירוג עד שלא סיימתי עם האחר?

שמואל צוראל: כן.

אלכס מילר: יהיה אחד שיעכב את כולם.

עובד קדמי: ההערה הזו הייתה נכונה בשנת 1988 כאשר דירגנו אז דירוג מחדש וזה היה דירוג חובה.

עובד קדמי: אמרנו שאם זה דירוג חובה, ניתן לכולם.

עובד קדמי: הרי ממילא זה דירוג שהוא וולנטארי.

עובד קדמי: יש לנו 400 בתי מלון, מאה הגישו היום, אז מה לעשות?

שמואל צוראל: על המאה האלו אני מדבר.

עובד קדמי: אחר כך יבואו עוד חמישים.

עובד קדמי: מה אני אעשה עם החמישים האלה?

עובד קדמי: אחר כך יבואו עוד שבעים ויגישו.

עובד קדמי: זה וולנטארי.

יואל חסון: יש כאן שאלה שהיא באמת שאלה מהותית ואני רוצה לדעת ברמה העניינית.

יואל חסון: כמה זמן יכול להיות בין לדוגמה מלון מסוים שהיה נגיד מהראשונים להגיש בקשה – הגישו מאה ודירגו אותו ראשון – כמה זמן סביר בעיניך, בין הדירוג של הראשון והפרסום של הנתון הזה עד הפרסום של השני?

עובד קדמי: יש להניח שהדירוג יהיה בקבוצות.

עובד קדמי: אי אפשר יהיה לשלוח את כל הצוותים לכל 400 בתי המלון, אם כל ה-400 יגישו מיידית.

עובד קדמי: זה יהיה נתחים-נתחים בהתאם לאפשרויות.

יואל חסון: אתם יודעים שזאת תשובה מאוד בעייתית.

יואל חסון: אם אתה תגיד לי לדוגמה שאתם בקבוצות קבוצות תיקחו בחשבון לדוגמה קירבה גיאוגרפית של מלון או של מתחם של מספר מלונות ואתה תגיד לי שלמשל מתחם הטיילת בתל אביב יהיו בקבוצה אחת והפרסום יהיה גם הוא בקבוצה אחת, או בטיילת בטבריה או במקום אחר, אז יש כאן הגיון.

יואל חסון: אם תגיד לי שתפרסם מלון אחד בירקון ביום אחד ואחר כך את המלון השני ביום אחר ויהיו הפרשים, זה באמת פוגע בתחרות.

נועז בר-ניר: מקבלים את ההיגיון הזה.

אלכס מילר: אני חושש שיכול להיווצר מצב שבגלל שידועה הסוגיה הזאת שיכולה לעכב את כל ההליך הזה, יבואו כאלה ויאמרו שהם עכשיו יעשו כמה בעיות בעניין של הבדיקות כך שאף אחד לא מקבל.

נועז בר-ניר: לכן ההצעה של חבר הכנסת חסון היא הצעה טובה.

נועז בר-ניר: אנחנו נשחרר כל פעם לפי מקומות.

אלכס מילר: אבל צריך להיות גם פרק זמן לאישור סביר.

נועז בר-ניר: כל עוד לא יצאנו למכרז, אנחנו לא יכולים לדעת מתי נוכל לאשר.

נועז בר-ניר: חבר הכנסת חסון צודק במבחן הסבירות.

נועז בר-ניר: כך אנחנו נעבוד אבל אני אומר שאין צורך להביא את זה בתקנות.

נועז בר-ניר: אנחנו נפרסם את זה לפי אזורים.

נועז בר-ניר: אנחנו מבינים את הרגישות ואתה צודק.

נועז בר-ניר: נלך לפי מתחמים – זאת אומרת, תל אביב, ירושלים וכולי.

יואל חסון: לא כל תל אביב.

יואל חסון: מתחם זה וזה.

נועז בר-ניר: כל אלה שהגישו בסיבוב הראשון.

נועז בר-ניר: אין צורך להכניס את זה לתקנות.

רם ליסטמן: גם ההיגיון כלכלי הוא כזה.

רם ליסטמן: חברת הדירוג רוצה להרוויח ולא להפסיד.

רם ליסטמן: היא לא תשלח צוות לתל אביב ולמחרת לאילת אלא היא תיקח את תל אביב ותעשה כמה בתי מלון.

רם ליסטמן: ההיגיון הכלכלי מחייב גם הוא עבודה לפי השיטה הזאת.

יואל חסון: אני מדבר על הפרסום.

יואל חסון: תן לי מענה לנושא הפרסום, שהפרסום יהיה פרסום מדורג, נכון, הגיוני ולא פוגעני.

נועז בר-ניר: אנחנו מקבלים את העיקרון אבל לא צריך את זה בתקנות.

אתי בנדלר: אדוני המנכ"ל, ההיגיון לא יעזור אם לא תעגן את זה בתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר לקבוע שלושה מועדים בשנה בהם יהיה פרסום?

נועז בר-ניר: לא בהכרח.

נועז בר-ניר: בשלב הראשוני יכול להיות שאת תל אביב נגמור תוך שבועיים ונשחרר את תל אביב.

נועז בר-ניר: את כל אלה שהגישו עד תאריך מסוים, נשחרר אותם.

תמר קלהורה: בתקנה 18(א) כתוב: הממונה יפרסם באתר אינטרנט של משרד התיירות את רשימת בתי המלון אשר דורגו.

תמר קלהורה: אפשר להוסיף את המשפט: שנמצאים בתהליך.

תמר קלהורה: הוא יפרסם את מי שכבר דורג, את מי שהגיש בקשה ונמצא בתהליך.

כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין אין לו את מספר הכוכבים.

תמר קלהורה: בסדר, אבל הצרכן יוכל לדעת שהמלון הגיש בקשה והוא בתהליך.

אלכס מילר: אפשר לומר שתקופת הבקשה, נגיד שביום מסוים כולם מגישים ומתחילות בדיקות.

אלכס מילר: ברור שלאחד יעשו בשבועיים הקרובים ולשני עשו שבועיים אחר כך.

אלכס מילר: צריך לומר שהודעת פרסום ודירוג, תהיה כפופה להודעת הבקשה.

נועז בר-ניר: מי שהגיש ראשון, ייבדק ראשון.

אלכס מילר: אם אתה אומר שעד יום מסוים אפשר להגיש בקשות, יש הודעה עד איזה תקופה אפשר להגיש בקשות.

אתי בנדלר: אין הודעות כאלה.

אלכס מילר: אבל אז הרבה יותר קל לעבוד.

אלכס מילר: נגיד שכל מי שהגיש בקשה עד ה-28 באוגוסט, משרד התיירות עושה את הבדיקה ואומרים שבעוד חודש מפרסמים את כולם, את כל שהגיש עד ה-28 באוגוסט.

אלכס מילר: כל מי שלא הגיש עד ה-28 באוגוסט, נותנים לו מה-28 עד ה-28 לספטמבר ואז אומרים שכל מי שהגיש עד ה-28 בספטמבר יפורסם.

נועז בר-ניר: אנחנו לא יכולים להתחייב על דבר כזה כי עוד לא עשינו מכרז לחברת דירוג ואנחנו לא יכולים להבטיח את זה.

נועז בר-ניר: זה לא דירוג עצמי שלנו.

נועז בר-ניר: לכן ההצעה שלנו היא שמי שהגיש ראשון, ישוחרר ראשון לפי אזורים מסוימים.

אלכס מילר: הטענה כאן אומרת שיכול מלון מסוים להרוויח בשבועיים יתרון על מלון אחר בגלל שלא נעשתה אצלו הבדיקה.

עובד קדמי: אין מה לעשות.

עובד קדמי: זאת הוראת מעבר.

עובד קדמי: ברור הדבר שיהיו כאלה שיזדרזו והם יקבלו קודם.

עובד קדמי: אלה שיגישו אחר כך, יקבלו אחר כך.

תמר קלהורה: אי אפשר למנוע ממלון שקיבל דירוג לא להשתמש בזה.

תמר קלהורה: את זה יא אפשר לעשות כי זה בוודאי פוגע במי שטרח.

עובד קדמי: ברור.

עובד קדמי: נהפוך הוא.

עובד קדמי: בואו אני אחזיר אתכם לתקנה 7(ג) שרק לפני דקה אישרנו אותה.

עובד קדמי: הפסקה אומרת שהממונה יקבע את דרגת בית המלון על פי תוצאות בדיקת עבודתו תוך 45 ימים מיום קבלתה.

אלכס מילר: יש פרק זמן לבדיקה?

תמר קלהורה: כן.

נועז בר-ניר: זה לתקופת ההתחלה.

נועז בר-ניר: ההצעה של חבר הכנסת חסון כרגע היא הכי טובה בנסיבות העניין.

נועז בר-ניר: עובד, אני מבקש שנביא במכרז לידי ביטוי שהבדיקה תיעשה בגושים אזוריים לפי תאריכי הבקשה ואז פתרנו את הבעיה.

עובד קדמי: אנחנו הודענו מחוץ לוועדה ולא בתקנות שהתאחדות המלונות תהיה שותפה אתנו במכרז.

עובד קדמי: הם יהיו בוועדת המשנה לבחירה.

עובד קדמי: גם אתם תהיו שותפים אתנו בגיבוש של מפרט המכרז וגם אחר כך.

עובד קדמי: אנחנו נעשה את הכול בשיתוף אתכם.

עובד קדמי: הרי כל התקנות האלה, הוועדה המייעצת, הכול אתכם.

נועז בר-ניר: אני מזכיר שלא המצאנו כלום.

נועז בר-ניר: גם האירופאים עובדים כך.

נועז בר-ניר: הדירוג האירופאי מבוסס על דירוג של התאחדויות המלונות.

נועז בר-ניר: אני מציע להשאיר את זה כמו שזה ואנחנו נכניס את זה למכרז, עדיפויות לפי אזורים.

שמואל צוראל: באירופה, HOTEL STAR בהקמה קובע פרק זמן שכל מי שנכנס לאותו פרק זמן עובר את הליך הדירוג ו יש שחרור אחד.

עובד קדמי: בסדר.

עובד קדמי: יש לנו 45 ימים מיום קבלת התוצאות של הבודק ואנחנו נשחרר את זה.

נועז בר-ניר: ברמה אזורית.

יואל חסון: עם התייחסות אזורית.

עובד קדמי: אני לא חושב שזה נכון להכניס את זה גם בתקנות כי אלה הוראות.

יואל חסון: מה שלא בהוראות, לא קורה.

עובד קדמי: לא, זה קורה.

יואל חסון: אחר כך כמות הערעורים תגיע לוועדת הכנסת.

כרמל שאמה-הכהן: למה לא לקבוע תקופת רישום שמי שנכנס, יצא באותו זמן?

כרמל שאמה-הכהן: אז זה גם מעודד אנשים להירשם לאותה תקופה.

תמר קלהורה: המשמעות של זה היא שמישהו שהיה חרוץ והגיש בהתחלה ויש לו את הדירוג.

כרמל שאמה-הכהן: לא, לא תקופה של שנתיים.

כרמל שאמה-הכהן: תקופה של שלושים ימים למשל.

כרמל שאמה-הכהן: מלון מבקש ואז כולם יצאו ביחד.

תמר קלהורה: ספק בעיני אם זה משהו שאפשר לקבוע אותו בתקנות שטעונות אישור כנסת.

תמר קלהורה: אם המציאות תהיה שונה, אז נבוא לכנסת?

כרמל שאמה-הכהן: איזו מציאות יכולה להיות שונה?

תמר קלהורה: אנחנו לא יודעים איך הדבר הזה יעבוד.

כרמל שאמה-הכהן: מה יש לדעת כאן?

כרמל שאמה-הכהן: קבעת שבפרק זמן מסוים מלונות נרשמים, נרשמו בתי המלון, נרשם מי שרצה להירשם ומי שלא רצה, לא נרשם, ואז את קובעת שכל אלה יפורסמו יחד.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה?

כרמל שאמה-הכהן: אחד יעוכב חודש, אבל יישמר השוויון.

תמר קלהורה: אני חושבת שיש דברים שעדיף לא לקבע אותם במועדים נוקשים.

יואל חסון: למה?

יואל חסון: כי את אוהבת את זה שתמיד אפשר לפרש את הכול.

תמר קלהורה: לא.

תמר קלהורה: להפך.

יואל חסון: אחר כך הכול פרשנויות והדברים לא ברורים.

כרמל שאמה-הכהן: המועד לא נוקשה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר לחברה שתדרג מתי שהיא רוצה אבל שתדרג ביחד.

תמר קלהורה: הניסיון מלמד על כך שכאשר כותבים בדבר חקיקה מועד, יש הרבה מאוד סטיות ממנו.

תמר קלהורה: זה מסוג הדברים שבשלב הזה אנחנו לא יודעים איך הוא יעבוד.

תמר קלהורה: אני חוזרת ומזכירה שוב שהאינטרס של כולנו הוא שמי שיש לו דירוג, שישתמשו בו.

תמר קלהורה: זה טוב לצרכנים וזה טוב לכלכלה.

תמר קלהורה: כל דבר שמשמעותו עיכוב הפרסום והשימוש של הדירוג, נדמה לי חותר תחת המטרות של התקנות האלה.

נועז בר-ניר: לא נחתור בעיקרון השוויוניות.

נועז בר-ניר: זה חשוב לנו לא פחות.

רפי פרבר: יהיה הפרש של חודשים בין מלון למלון.

תמר קלהורה: אבל זה יהיה שקוף.

נועז בר-ניר: לכן קיבלנו את ההצעה של חבר הכנסת חסון לפרסם את זה באשכולות.

נועז בר-ניר: נפרסם את זה באשכולות אזוריים וכך לא פוגעים בשוויון.

רפי פרבר: עם כל הכבוד, זה תהליך מפלה.

אהובה זקן: האלטרנטיבה האחרת היא לחכות שנה וחצי ולא לפרסם.

יואל חסון: למה שנה וחצי?

יואל חסון: אפשר לגמור את זה בחצי שנה ולפרסם.

נועז בר-ניר: אני מבטיח שאנחנו נעשה את זה לפי הצעתו של חבר הכנסת חסון.

יואל חסון: תחשוב שמלון מקבל דירוג והמלון לידו במשך חצי שנה לא מקבל דירוג.

קריאה: אם הוא הגיש את הבקשה חצי שנה אחרי הראשון.

יואל חסון: לא, כי הוא ממתין.

יואל חסון: הוא היה באותו פול, אבל הוא ממתין.

יואל חסון: אני רוצה שלמשל מתחם טיילת תל אביב, באותו זמן יפרסמו את כולם לגבי מי שהגיש.

יואל חסון: מי שלא הגיש, זאת בעיה שלו.

כרמל שאמה-הכהן: כבוד המנכ"ל, אני מציע הצעה ואני רוצה לשמוע את ההתייחסויות: "פרסום ראשון של דירוג בתי מלון לגבי כל הדירוגים שנעשו לפי בקשות שהוגשו בתוך 30-45 ימים ממועד תחילת התקנות ייעשה במועד אחד".

נועז בר-ניר: בסדר.

תמר פינקוס: המגיש ייתן אפשרות גם לצרכנים לשלוח למשרד.

תמר פינקוס: יש ערך לעניין של הפרסום הזה.

תמר פינקוס: זה גם פוגע פחות אם נניח מגיע מלון שכבר יפרסם והאחר לא יצטרך להצטדק אלא יאמר שגם הוא הגיש אבל זה עוד לא הגיע.

כרמל שאמה-הכהן: את זה אנחנו רוצים בכל מקרה, אולי בתקנה נפרדת שנעשה.

אלכס מילר: אולי לא מיום פרסום התקנות אלא מיום פרסום המכרז.

כרמל שאמה-הכהן: מיום שמותר להגיש בקשה.

אתי בנדלר: את המכרז יתכן שהם יפרסמו כבר עכשיו.

כרמל שאמה-הכהן: מהיום בו מותר להגיש בקשה.

אתי בנדלר: לתקנות יש מועד תחילה שזה בעצם המועד ממנו ואילך ניתן להגיש בקשות.

כרמל שאמה-הכהן: ממתי שמותר להתחיל להגיש בקשות.

כרמל שאמה-הכהן: זה המועד.

נועז בר-ניר: זה מקובל.

אלכס מילר: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: הנוסח הסופי ייקבע על ידי היועצת המשפטית.

כרמל שאמה-הכהן: העיקרון הוא שפרסום ראשון של דירוג בתי המלון לגבי כל הדירוגים שנעשו לפי בקשות שהוגשו בתוך 30-45 ימים.

כרמל שאמה-הכהן: כמה אתם רוצים?

אתי בנדלר: אני חושבת ש-45 ימים זה בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: בתוך 45 ימים מהמועד הראשון שבו ניתן להגיש בקשה.

אתי בנדלר: זה יום התחילה.

כרמל שאמה-הכהן: מיום התחילה.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: ייעשה במועד אחד.

אלכס מילר: זאת אומרת, אנחנו עושים על פי הפעימות.

אלכס מילר: כל פעימה זה 45 ימים.

כרמל שאמה-הכהן: רק הראשונה.

נועז בר-ניר: מצוין.

אתי בנדלר: אני רוצה להציע נוסח שמביא לידי ביטוי את הצעת היושב ראש: פרסום ראשון לפי תקנה 18(א) – שעדיין לא אושרה וזו התקנה שמחייבת את המשרד לפרסם באתר האינטרנט שלה את בתי המלון – של רשימת בתי המלון שדורגו לפי בקשות שהוגשו בתוך 45 ימים מיום התחילה, יהיה במועד אחד.

אלכס מילר: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על אישור התקנה.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 8 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

יואל חסון: שינוי חשוב, אדוני היושב ראש.

אתי בנדלר: זה יהיה בסוף.

אתי בנדלר: זה אולי יהיה חלק מהוראות המעבר או פרסום ראשון באותה תקנה 25.

עובד קדמי: 9.

עובד קדמי: תוקפה של דרגה (א) תוקף דרגה שנקבעה כאמור, יהיה לתקופה של שלוש שנים (ב) בעל בית מלון ידווח לממונה על כל שינוי ברישיון העסק של בית המלון בתקופת תוקפה של דרגה.

עובד קדמי: דיברנו על שלוש שנים וכאן הייתה הערה לגבי שנתיים.

שמואל צוראל: לנו יש השגה לגבי התקנה הזאת.

שמואל צוראל: חסר כאן מצב שהוא מצב אפשרי.

שמואל צוראל: כאשר מלון מדורג בדרגה מסוימת והוא מבקש מרצונו להפחית מדרגתו.

שמואל צוראל: להוריד מדרגתו.

שמואל צוראל: הדוגמאות שיש לנו לנושא הזה לקוחות מ-HOTEL STAR.

שמואל צוראל: כאשר מלונות שדורגו למשל בחמישה כוכבים, בגלל שינוי במדיניות של חברות אמריקאיות שנבעו מהמשבר הכלכלי ---

אתי בנדלר: יש תחת תקנה 14.

שמואל צוראל: לא.

שמואל צוראל: זה שינוי דרגה.

שמואל צוראל: מלון מרצונו מבקש להוריד מדרגתו.

שמואל צוראל: תקנה 14 מדברת על תהליך שבו מורידים אותו מדרגתו.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: תקנה 14 מדברת על בעל בית מלון המעוניין לשנות את דרגת בית המלון.

נועז בר-ניר: אני מקבל את ההערה שלך אבל המקום להכניס אותה היא בסעיף 14.

נועז בר-ניר: זה בסדר, אני יודע שיש היום חברות שלא רוכשות בחמישה כוכבים מטעמים שונים.

רוני בר-און: צריך להבין שהוא נתון לשיקול דעת.

רוני בר-און: זה למעלה ולמטה נתון לשיקול דעת.

קריאה: להעלות.

קריאה: לא אמרנו להעלות אלא אמרנו לשנות.

נועז בר-ניר: איפה המקום הנכון?

נועז בר-ניר: בסעיף 14 או בסעיף 9?

נועז בר-ניר: נכניס את זה בסעיף 14.

אתי בנדלר: אם כן, משאירים שלוש שנים.

קריאה: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 9 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

עובד קדמי: 10.

עובד קדמי: חידוש דרגה (א) בעל בית מלון המעוניין בחידוש הדרגה בתום תקופת תוקפה, יגיש בקשה על כך לממונה לא יאוחר משלושה חודשים לפני תום תוקפה של הדרגה, לפי הטופס שבתוספת השלישית, ויצרף לבקשה: (1) מסמך מאושר בידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעלו או מנהלו של בית המלון.

עובד קדמי: (2) העתק רישיון העסק התקף של בית המלון.

עובד קדמי: (3) תעודת הדרגה שניתנה לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.

עובד קדמי: (ב) בדיקת הבקשה וקביעת הדרגה יהיו כאמור בתקנה 7.

סלעית קולר: למה הוא צריך להגיש את (3)?

סלעית קולר: מכיוון שאמור להיות לכם את זה רשום, מדויק.

סלעית קולר: אמורה להיות לכם תעודת הדרגה שניתנת לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.

סלעית קולר: היא אמורה להיות שמורה אצלכם.

אתי בנדלר: לא רק שמורה אלא מפורסמת באתר האינטרנט של המשרד.

סלעית קולר: למה הוא צריך להגיש את זה?

תמר קלהורה: שיגיש.

תמר קלהורה: זה מפריע למישהו שהוא יצטרך להגיש?

יואל חסון: אבל למה?

יואל חסון: זאת מהות הבירוקרטיה וזאת מהות הבעיה.

יואל חסון: אז שיגיש.

יואל חסון: אז האזרח יגיש עוד טפסים ועוד טפסים ועוד טפסים.

יואל חסון: זה מדהים.

יואל חסון: פשוט מדהים.

יואל חסון: הגישה הזאת מדהימה.

תמר קלהורה: לנו זה לא מפריע.

יואל חסון: לאזרח זה מפריע.

אתי בנדלר: אם כן, פסקה (3) נמחקת.

עובד קדמי: פסקה (3), אנחנו מוחקים.

עובד קדמי: כן.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתקנה 10? אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 10 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 11.

עובד קדמי: השגה על החלטת הממונה (א) קבע הממונה דרגה לבית מלון או קיבל החלטה אחרת לפי תקנות אלה, רשאי בעל בית המלון להגיש השגה על החלטתו, תוך 45 ימים מיום שקיבל את ההודעה על החלטת הממונה.

עובד קדמי: (ב) ההשגה תוגש לוועדת השגה לפי הטופס שבתוספת הרביעית שיפורטו בו נימוקי ההשגה ויצורפו לו: (1) מסמך מאושר על ידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעל בית המלון או מי שבידו ניהול בית המלון.

עובד קדמי: (2) תעודת הדרגה שניתנה לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.

עובד קדמי: (3) העתק החלטת הממונה שעליה מוגשת ההשגה.

יואל חסון: גם פסקה (2) מיותרת.

תמר פינקוס: מאחר שהוא מגיש השגה, שכל החומרים יהיו לנגד העיניים.

יואל חסון: זה כמו העתק החלטת הממונה.

יואל חסון: הרי לממונה יש את ההחלטה.

עובד קדמי: אני אסביר ואומר למה צריך להשאיר את זה כך.

עובד קדמי: כאן מגישים את ההשגה לוועדת השגה.

עובד קדמי: ועדת ההשגה, מעמדה כמעמד בית דין מינהלי.

עובד קדמי: לגבי בתי דין מינהליים יש תקנות ספציפיות לגבי סדרי דין.

עובד קדמי: חלק ממה שכתוב כאן מובא ממה שאמור בתקנות סדרי הדין של בתי הדין המינהליים.

עובד קדמי: חשוב מאוד שלחברי ועדת ההשגה יהיה את כל החומר שהמשיג מביא בפניה.

עובד קדמי: זאת לא חובה על המשיב, כי מי שעונה על ההשגה, מי שמשיב, הוא הממונה.

עובד קדמי: עם כל הכבוד, הייתי משאיר את הפסקה.

יואל חסון: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 11 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 12.

עובד קדמי: ועדת השגה (א) תוקם במשרד התיירות ועדת השגה של שלושה חברים שאינם חברי הוועדה המייעצת, ואלה הם:

עובד קדמי: (2) חבר משפטן מבין עובדי משרד התיירות, שימנה שר התיירות.

עובד קדמי: (3) חבר הבקי בתחום המלונאות לפי המלצת הארגון, שימנה שר התיירות.

עובד קדמי: (ב) לא יתמנה לחבר ועדת ההשגה ולא יכהן בה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הועדה לבין עניין אחר שלו או של קרובו.

עובד קדמי: (ג) חבר ועדת ההשגה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הוועדה אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין כהונתו בוועדה לבין עניין אישי שלו או של קרובו.

עובד קדמי: (ד) סדרי הדין שלפיהם תפעל ועדת ההשגה יהיו סדרי הדין של בית דין מינהלי, לפי חוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב-1992.

עובד קדמי: (ה) ועדת ההשגה רשאית לאשר את החלטת הממונה או לשנותה, בתנאים או בלעדיהם.

אתי בנדלר: אגב, חבר משפטן מבין עובדי משרד התיירות, אני מניחה שהוא מבין עובדי הלשכה המשפטית של משרד התיירות.

אתי בנדלר: לא?

עובד קדמי: מטבע הדברים.

אתי בנדלר: אני חושבת שראוי שהדברים ייאמרו.

אתי בנדלר: יש הנחיות של נציב שירות המדינה שמשפטנים שאינם עובדי בלשכות המשפטיות, אסור להם.

אתי בנדלר: את יודעת על מה אני מדברת.

עובד קדמי: אסור להם להציג עצמם כמשפטנים.

נועז בר-ניר: מבין עובדי הלשכה המשפטית.

נועז בר-ניר: בסדר.

תמר פינקוס: בוועדת ההשגה חסר לי נציג צרכנים.

קריאה: זה משהו מקצועי.

תמר פינקוס: יכול להיות שזה מאוד מקצועי.

תמר פינקוס: אני חושבת שבמסגרת ההשגה צריך לשבת נציג של הצרכנים שגם לו יש מה לומר.

תמר פינקוס: יכול להיות שיש לו תלונות.

תמר פינקוס: אני הייתי מבקשת לצרף גם נציג צרכנים לוועדת ההשגה.

אתי בנדלר: זה בעצם הנציג השלישי.

עובד קדמי: כמו ועדה מייעצת.

נועז בר-ניר: מקובל.

תמר פינקוס: זאת לא המלצת הארגון.

תמר פינקוס: להוריד את המלצת הארגון.

אתי בנדלר: מבין ארגון צרכנים מוכר.

נועז בר-ניר: ארגון צרכנים יציג שהוכר על ידי שר המשפטים.

קריאה: הוא לא במקום נציג המלונאות.

קריאה: הוא לא יכול להיות במקום נציג המלונאות.

תמר פינקוס: מצדי שיישאר נציג המלונאים ובלבד שיהיה גם נציג הצרכנים.

תמר פינקוס: אני עדיין חושבת שצריך לשבת כאן גם נציג צרכנים.

תמר קלהורה: על פניו האינטרס הציבורי מיוצג כאן על ידי היושב ראש.

עובד קדמי: לא נשכח שזאת ועדת השגה שההרכב שלה בדרך כלל הוא שלושה ואי אפשר להקים אותו מעבר למספר הזה.

עובד קדמי: חברי ארגון הצרכנים יכולים להיות שותפים בוועדה המייעצת אבל לאו דווקא בוועדת ההשגה.

עובד קדמי: בואו לא נשכח שזה ערעורו של המלון על החלטת הממונה.

עובד קדמי: מה יכולה להיות החלטת הממונה?

עובד קדמי: על אפליה, על ביטול דרגה, על סירוב למתן דרגה וכיוצא באלה.

נועז בר-ניר: לא צריך כאן נציגי ציבור.

נועז בר-ניר: זה לא נוגע לארגון צרכנים.

קריאה: אני חייבת לומר שגם אנחנו לא חושבים שיש לנו את המיומנות ואני לא חושבת שאנחנו נוכל להגיע למקום בו אפשר יהיה ממש במדויק לדעת את אמות המידה ולהגיד כן או לא היה צריך לתת את הדרגה.

קריאה: לא ביקשנו את זה.

נועז בר-ניר: נשאיר את זה כפי שזה.

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 12 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 13.

עובד קדמי: קביעת דרגה בעקבות השגה החליטה ועדת השגה על שינוי דרגה שקבע הממונה, יוציא הממונה תעודה חדשה לבית המלון, על פי הדרגה שנקבעה בוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: יש הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 13 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 14.

עובד קדמי: בקשה לשינוי דרגה (א) בעל בית מלון המעוניין לשנות את דרגת בית המלון במהלך תקופת תוקפה של דרגה, יגיש בקשה על כך לממונה לפי הטופס שבתוספת השלישית, בצירוף: (1) מסמך מאושר בידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעלו או מנהלו של בית המלון.

עובד קדמי: (2) העתק רישיון העסק התקף של בית המלון.

עובד קדמי: (3) תעודת הדרגה שניתנה לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.

עובד קדמי: (4) נימוקי הבקשה בכתב.

עובד קדמי: (ב) בדיקת הבקשה וקביעת הדרגה יהיו כאמור בתקנה 7.

אתי בנדלר: כאן אפשר למחוק את פסקה (3).

עובד קדמי: כן.

עובד קדמי: אפשר.

עובד קדמי: פסקה (4) תהפוך להיות פסקה (3).

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 14 עם מחיקת פסקה (3).

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 14 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

סלעית קולר: הערה.

סלעית קולר: אין מועדים לגבי התעודה שתונפק.

סלעית קולר: יש מועדים לתעודה שתונפק על ידי הבודק אבל אין מועדים לפי ועדת ההשגה.

סלעית קולר: צריך להיות אותו הדבר.

סלעית קולר: החוק חל על המועדים של הפעולה שלה אבל הוא לא חל על הנפקת התעודה.

אתי בנדלר: על איזו תקנה את מדברת?

סלעית קולר: על תקנה 13.

סלעית קולר: שם אין מועד.

תמר קלהורה: זה בית דין מינהלי.

תמר קלהורה: אני לא חושבת שכאן צריך להמציא חידושים לגבי בתי דין מינהליים.

תמר קלהורה: מה שמתאים לכל בתי הדין המינהליים, יתאים גם כאן.

אתי בנדלר: לא כך הבנתי את ההערה.

אתי בנדלר: אמרתי שהיא אומרת שבית הדין סיים את עבודתו, עכשיו יש הוראה לממונה לפעול בהתאם להחלטת בית הדין.

נועז בר-ניר: תוך 45 ימים.

נועז בר-ניר: מה הבעיה לכתוב תוך 45 ימים?

עובד קדמי: בתקנה 7.

נועז בר-ניר: מה הבעיה לכתוב גם כאן תוך 45 ימים?

נועז בר-ניר: חבל על הזמן.

עובד קדמי: לא, סליחה.

עובד קדמי: תקנת משנה (ב) בתקנה 14 אומרת.

תמר קלהורה: לא, היא מדברת על תקנה 13.

נועז בר-ניר: תוך 45 ימים מיום החלטת הוועדה.

אתי בנדלר: אני לא מבינה.

נועז בר-ניר: בסעיף 13 להוסיף: יוציא הממונה תעודה חדשה לבית המלון תוך 45 ימים מיום ההחלטה.

נועז בר-ניר: מקובל.

נועז בר-ניר: צודקים.

אתי בנדלר: הוועדה צריכה להבהיר שהיא מקבלת את התוספת הזאת כי היא כבר הצביעה על תקנה 13 כנוסחה הקודם.

כרמל שאמה-הכהן: זה מקובל.

עובד קדמי: 15.

עובד קדמי: דרגה זמנית (א) הממונה רשאי לקבוע לבית מלון דרגה זמנית, באחד מאלה: (1) לבית מלון שברשותו, היתר זמני לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 – עד תום תוקף ההיתר הזמני.

עובד קדמי: (2) בעל בית המלון מגיש בקשה לחידוש הדרגה בתום המועד שנקבע לכך, עד תום שלושה חודשים מיום שפקע תוקף הדרגה שנקבעה לו.

עובד קדמי: תוקף הדרגה הזמנית לא יעלה על שישה חודשים.

עובד קדמי: (ב) תוקף דרגה זמנית יפקע עם קביעת דרגה לבית מלון על ידי הממונה, או בחלוף המועד שקבע הממונה לדרגה זמנית, לפי המוקדם.

אתי בנדלר: ככל שלא מדובר בחידוש דרגה, איך הממונה יקבע את תוקף הדרגה הזמנית?

אתי בנדלר: בפסקה (א)(1) למשל.

אתי בנדלר: נפתח בית מלון חדש, יש לו היתר זמני לפי חוק רישוי עסקים, אין כאן מינוי בודק, איך יקבע הממונה דרגה זמנית?

נועז בר-ניר: אותו תהליך.

נועז בר-ניר: ייכנס בודק.

אתי בנדלר: לא כתוב שייכנס בודק.

רם ליסטמן: קביעת הדרגה תהיה לפי אמות המידה.

אתי בנדלר: צריך לכתוב את זה.

רם ליסטמן: אני אסביר את העיקרון.

רם ליסטמן: אולי יש כאן בעיית ניסוח.

רם ליסטמן: קביעת הדרגה היא לפי אמות המידה.

רם ליסטמן: יש את הכלל שאומר שמלון לא יקבל דרגה אם אין לו רישיון עסק.

רם ליסטמן: אמרנו שמלון יש לו רישיון עסק זמני, הוא יקבל דרגה זמנית עד תום תוקף הרישיון הזמני שלו.

רם ליסטמן: יכול להיות שפקע רישיון העסק הזמני שלו והוא יקבל, ונקודה שנייה היא שאם הוא קיבל רישיון עסק זמני, הוא יקבל דרגה מלאה.

נועז בר-ניר: זה אותו תהליך.

נועז בר-ניר: זה רק מותלה ברישיון.

אתי בנדלר: אני מבקשת שהדברים יובהרו כי לי זה לא היה ברור.

נועז בר-ניר: איך את מציעה לנסח?

אתי בנדלר: הממונה רשאי לקבוע לבית מלון דרגה זמנית בדרך שבו נקבעת דרגה קבועה.

נועז בר-ניר: אין בעיה.

נועז בר-ניר: קיבלנו.

קריאה: בוא נפנה שוב לתקנה 7 שקובעת את זה.

נועז בר-ניר: דרגה זמנית, בדרך שבה נקבעה דרגה, כאמור בתקנה 7.

נועז בר-ניר: מקובל.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 15 עם השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 15 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: יואל חסון לא השתתף בהצבעה.

תמר פינקוס: נשאלת השאלה מה קורה עם מלון חדש שיש לו היתר זמני.

תמר פינקוס: איך שם קובעים את הדרגה?

תמר פינקוס: לפי אותה שיטה?

נועז בר-ניר: אותו הדבר.

נועז בר-ניר: ביום שאין לו רישיון עסק, נשללים ממנו הכוכבים.

קריאה: אגב, יש לנו הצעה לתקנה 15.

קריאה: שאלו מה קורה למלון שהגיש בקשה לקבלת דרגה.

כרמל שאמה-הכהן: עברנו את תקנה 15.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עכשיו בתקנה 15.

עובד קדמי: 16.

עובד קדמי: ביטול דרגה (א) בעל בית מלון המעוניין בביטול דרגה שנקבעה לבית המלון במהלך תקופת תוקפה, יגיש בקשה על כך לממונה לפי הטופס שבתוספת החמישית, ויפרט בו את נימוקי הבקשה ויצרף: (1) מסמך מאושר על ידי או רואה חשבון המעיד כיש המבקש הוא בעל בית המלון או מי שבידו ניהול בית המלון.

עובד קדמי: (2) תעודת הדרגה שניתנה לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.

עובד קדמי: (ב) הממונה רשאי לבטל או לקצר את תקופת תוקפה של דרגה.

אתי בנדלר: אם בית מלון לא מעוניין להמשיך להיות מדורג, יכול להיות שזה מטעמים כלכליים ככל שתיקבע אגרה שהיא גבוהה לטעמו לצורך העניין הזה או מטעמים אחרים, מדוע בכלל זה נתון לשיקול דעת הממונה?

אתי בנדלר: בכל מקרה צריך להוריד את פסקה (2) בהתאם להחלטות הקודמות, אבל אני חוזרת לשאלתי העיקרית והיא מדוע זה בכלל עניין שבשיקול דעת הממונה.

עובד קדמי: המלון מקבל את הדרגה שלו והוא מפרסם אותה במקומות שונים, הוא מעביר אותה לסוכנים, מעביר אותה לסיטונאים וכולם יודעים את דרגתו.

עובד קדמי: פתאום הוא בא ואומר שאין לו דרגה.

עובד קדמי: אנחנו רוצים לתת תקופת זמן כדי שתהיה הסתגלות לאלה שיודעים שיש לו דרגה שמחר או בעוד חודש או בעוד חודשיים לא תהיה לו דרגה.

כרמל שאמה-הכהן: צודק.

עובד קדמי: הממונה לא ייתן לכל בעל בית מלון שיהיה מצב שהיום הדרגה שלו היא כזאת, לא מוצא חן בעיניו ולכן הוא לא רוצה דרגה.

עובד קדמי: שנית, יכול להיות שהוא בהליך של בדיקה של הדרגה שלו, אולי בודקים לו את הדרגה, הבודק בודק את הדרגה שלו בגלל תלונות או דברים מהסוג הזה, ואז הוא אומר שהוא לא צריך את הדרגה הזאת.

עובד קדמי: זה ללא הבדיקה הנוספת וללא הודעה לכל מי שצריך לקבל דרגה.

אתי בנדלר: יש שני דברים.

אתי בנדלר: אם אתם רוצים תקופת היערכות, זאת אומרת, הייתי אומרת מעבר לזה, לא רק שתהיה תקופת היערכות לכל הגורמים שלהם הוא מחויב להודיע שאין לו יותר דירוג, הדברים ראויים והייתי מציעה אפילו להחמיר ולומר שקבלת בקשה כזאת תהיה מותנית בכך שבית המלון יוכיח לממונה, להנחת דעתו, שהוא הודיע לגורמים שונים על ביטול הדירוג החל מתאריך מסוים.

אתי בנדלר: זה ראוי וזה נכון בהתאם ליתרון השיפוט והגילוי שאדוני עמד עליו.

אתי בנדלר: להשאיר את זה בכלל לשיקול דעת?

אתי בנדלר: אני לא מבינה.

אתי בנדלר: מרגע שאתם מדברים על דירוג וולנטרי, אני חושבת שצריך גם לאפשר יציאה משם כי אחרת זאת הופכת להיות חובה ולא משהו וולנטרי.

אלכס מילר: יכול להיווצר מצב בו בית המלון שלי מדורג בארבעה כוכבים ואני החלטתי למכור אותו.

אלכס מילר: לא הסתדר לי עם מי שאני מוכר לו את המלון, אבל בסוף אני כן מוכר אותו אבל עדיין יש לי בעיות.

אתי בנדלר: מוכר לגמרי את כל המניות במלון.

אלכס מילר: מוכר את בית המלון.

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: אז אני מודיע שאני מוריד לו דרגה.

אלכס מילר: מי שקנה, קנה בעיקרון מלון בדרגה של ארבעה כוכבים אבל מקבל אותו פתאום בדרגה אפס, כשהוא לא מדורג, ואז הוא כביכול צריך עכשיו לעבור את כל השלבים כדי להחזיר לעצמו דרגה.

אלכס מילר: כל אחד יכול להוריד את הדירוג למלון שלו מתי שהוא רוצה.

אתי בנדלר: הייתי אומרת שמכירה כזאת גובלת בהונאה במקרים כאלה ודיני החוזים מטפלים בזה.

אתי בנדלר: התקנות האלה לא יסייעו בשום דרך שהיא לקונה.

אתי בנדלר: גם הממונה לא ידע על כך.

אלכס מילר: אבל אם אני צריך לעבור עכשיו את כל הבירוקרטיה הזאת כדי להוריד את הדירוג, יהיה לי קשה ללכת למהלך הזה, אבל אם בטלפון או בפקס אני מודיע על כך שאני לא רוצה להיות מדורג, זה הרבה יותר פשוט.

אתי בנדלר: אבל הממונה יכול להתנות את קבלת הבקשה או מחיקת הדירוג בכך שתימסר על כך הודעה בכל מיני מקומות.

רם ליסטמן: אני אסביר מה הרעיון.

רם ליסטמן: אנחנו אומרים ששיטת הדירוג היא וולנטרית.

רם ליסטמן: מלון שרוצה להיות מדורג, יכול לבקש להיות מדורג או לא להצטרף לשיטת הדירוג, אבל ברגע שהוא נכנס לשיטה, הוא לא יכול לברוח ממנה.

רם ליסטמן: למה?

רם ליסטמן: כי ממה אנחנו חוששים?

רם ליסטמן: אנחנו חוששים שמלון יגיש בקשה, נדרג אותו, קיבל דרגה שהיא פחותה ממספר הכוכבים שהוא חושב שהוא ראוי להם, ואז מה הוא יעשה כדבר ראשון?

רם ליסטמן: הוא יגיש בקשה לביטול ויאמר שהוא לא רוצה להיות חלק מהשיטה.

אתי בנדלר: אולי הוא גם צודק?

אתי בנדלר: הוא חשב שהוא חמישה כוכבים אבל קבעו לו פחות.

רם ליסטמן: לשם כך יש בקשה לביטול.

רם ליסטמן: מה אנחנו רואים כביטול לגיטימי?

רם ליסטמן: בא מלון ואומר שהוא הצטרף לרשת בינלאומית והרשת הבינלאומית הזאת לא נוהגת לדרג בכוכבים אלא יש לה דירוג משלה.

רם ליסטמן: בסדר.

רם ליסטמן: מלון בא ואומר שיש לו איזה הסכם חדש עם חברת כנסים בינלאומית שלא רוצה שהוא יהיה מדורג בדרגה שלו.

רם ליסטמן: בסדר.

רם ליסטמן: אנחנו רוצים שיהיה כאן איזשהו שיקול דעת לממונה.

רם ליסטמן: אנחנו לא רוצים מצב שבו מלון יבקש בקשה, נדרג אותו, נשקיע בו המון כסף בבדיקה ואז ההחלטה לא תמצא חן בעיניו.

נועז בר-ניר: הוא לא יהיה מרוצה מהדירוג שנתנו לו ולכן הוא ירצה ללכת.

עובד קדמי: יחד עם זאת, בואו לא נשכח מה רשאי הממונה לעשות.

עובד קדמי: הוא רשאי להיעתר לבקשה, דהיינו, לבטל את הדרגה, או לקצר את תוקפה.

עובד קדמי: הוא לא יכול לדחות את הבקשה.

עובד קדמי: הוא יכול רק לקצר את התוקף.

נועז בר-ניר: בואו נשאיר את זה כפי שזה עם מחיקת פסקה (2) כפי שאמרת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 16, בלי פסקה (2).

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 16 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

אלכס מילר: אני בעד.

יואל חסון: אני כאן.

יואל חסון: אני מצביע.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אחמד טיבי?

אחמד טיבי: אם מילר בעד, אני נגד.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לתקנה 17.

עובד קדמי: 17.

עובד קדמי: סמכויות הממונה (א) הממונה רשאי להתרות בבעל בית מלון או לבטל או להתלות את דרגת בית המלון, אם אירע אחד מאלה: (1) על פי ממצאי בדיקה של הבודק אין רמת בית מלון מתאימה עוד לדרגה שנקבעה לו, משאינו עומד עוד באמות המידה.

עובד קדמי: (2) על פי קביעה של רשות מוסמכת על פי דין נתגלו ליקויים העלולים לפגוע בבריאותו או בטיחותו של אורח בבית המלון.

עובד קדמי: (ב) הודעה בכתב על החלטת הממונה לבטל או להתלות דרגת בית מלון תימסר לבעל בית המלון, והוא רשאי להגיש עליה השגה לוועדתה השגה, כאמור בתקנה 11.

עובד קדמי: (ג) החליטה ועדת ההשגה לבטל או להתלות את דרגת בית המלון, רשאי בעל בית המלון להגיש ערר בכתב על החלטה זו לשר, כאמור בסעיף 12(ג) לחוק, בתוך שלושים ימים מיום קבלת ההודעה על החלטת ועדת ההשגה.

עובד קדמי: הערר יהיה ערוך לפי הנוסח שבתוספת השישית בצירוף: (1) מסמך מאושר בידי או רואה חשבון המעיד כי המבקש הוא בעל בית המלון או מי שבידו הניהול של בית מלון.

עובד קדמי: (2) תעודת הדרגה שניתנה לבית המלון או החלטת הממונה בדבר קביעתה.

עובד קדמי: (3) העתק החלטת ועדת ההגה לבטל או להתלות דרגת בית המלון.

כרמל שאמה-הכהן: הערות.

חגית אברהם בכר: אני חוזרת להערה הראשונית שלי.

חגית אברהם בכר: בתקנה 17(א) יש מקום לקבל מהם תלונות של צרכנים.

חגית אברהם בכר: זאת אומרת, כן יש מקום לקביעת מנגנון לקבל פניות מצרכנים, בדיוק כמו התלונות או חוות הדעת של צרכנים.

נועז בר-ניר: זה המנגנון שפונים לממונה והממונה על בסיס זה הולך לבדוק ושולח בודק.

עובד קדמי: כך זה פועל היום.

עובד קדמי: היום על פי התקנות יש תעודת מלון רשום שהיא לא דרגה.

עובד קדמי: מקבלים תלונות על אותו מלון ואז הולך הממונה בעצמו או באמצעות המבקרים של המוסד ובודק את המלון ואת התלונה.

עובד קדמי: היה והתלונה נכונה, היא מתחיל את ההליך הספציפי הזה.

עובד קדמי: כך אנחנו פועלים.

עובד קדמי: לציין שזה יפעל על פי תלונות?

עובד קדמי: זה ברור מאליו.

עובד קדמי: זה לא צריך להיות בתקנות שהוא פועל כך.

יואל חסון: כיצד הסעיף הזה ישפיע על מלונות שמשמשים גם כמלונות של יחידות נופש שהתחייבו בהסכמים על רמה מסוימת של מלונאות ואתם תגיעו למסקנה בבדיקה שהרמה שהייתה היא לא הרמה הקיימת?

יואל חסון: איך זה ישפיע על אותם חוזים עם אותם אנשים?

תמר פינקוס: אנחנו מקווים שהם יבוטלו אצלנו בחקיקה.

עובד קדמי: דינו של בית מלון כזה כדין בית מלון.

יואל חסון: בית המלון בטבריה עליו דיברנו.

יואל חסון: אם יגיעו מחר למסקנה שהמלון הזה ברמת שני כוכבים.

כרמל שאמה-הכהן: הוא בכלל לא מגיש בקשה לדירוג.

תמר פינקוס: אנחנו עוד לא יודעים איך יוגדר בית מלון בחקיקה החדשה.

תמר פינקוס: אם אתה רוצה להשכיר את דירתך לתשעה אנשים, אתה בית מלון.

קריאה: מבחינת שיקול הדעת של הממונה, יש לו או את (1) או את (2).

קריאה: אם יש אירוע אחר, מקרה אחר, הוא חייב להיכנס לפי הקריטריונים ב-(1) וב-(2).

קריאה: זאת אומרת, אין לו שיקול דעת נוסף.

עובד קדמי: לא.

עובד קדמי: הביטול של הדרגה או התליית הדרגה או הורדה בדרגה יכולה להיעשות אך ורק על ידי החלטה של הבודק.

תמר קלהורה: התקנות האלה הן בסך הכול יישום של החוק.

תמר קלהורה: אני מפנה את תשומת הלב לסעיף 12 בחוק שירותי תיירות לפיו מי שמוסמך לתת רישיון או תעודה אחרת – לעניין הזה תעודה אחרת – רשאי לסרב לחדשו, לשנותו וכולי אם התקיימה אחת מאלה: השתנו נסיבות מתן הרישיון וכולי.

תמר פינקוס: שם אפשר להתלונן.

תמר קלהורה: לא רק שאפשר שם להתלונן.

תמר קלהורה: את התקנות צריך לקרוא על רקע החוק.

תמר קלהורה: נדמה לי שהצירוף של שני הדברים ביחד נותן מענה.

נועז בר-ניר: גם אני חושב כך.

תמר פינקוס: כאן כתוב שהממונה יכול לפסול.

תמר פינקוס: לא כתוב מה צריך לשקול.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 17.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 17 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 18.

עובד קדמי: פרסום והטעיה (א) הממונה יפרסם באתר האינטרנט של משרד התיירות את רשימת בתי המלון אשר דורגו, את הדרגה אשר ניתנה לכל בית מלון ואת אמות המידה.

עובד קדמי: בית מלון שלא נקבעה לו דרגה, יצוין כ"בית מלון לא מדורג".

עובד קדמי: (ב) הפרסום יהיה בעברית ובאנגלית.

עובד קדמי: הרשימה תעודכן מזמן לזמן.

עובד קדמי: (ג) בעל בית מלון שדורג, לא יפרסם את בית המלון באופן שמשתמע ממנו כאילו אינו מדורג.

עובד קדמי: (ד) אדם לא יכלול בפרסומת מסחרית לבית מלון בישראל דרגה בדירוג כוכבים שאינה הדרגה שנקבעה לו לפי תקנות אלה.

עובד קדמי: (ה) לא יפרסם בעל בית מלון מידע שיש בו כדי להטעות בדבר שירות או שירות נוסף הניתן בבית המלון ומחיריו.

עובד קדמי: כאן צריך לעשות את השינויים עליהם דיברנו קודם.

תמר פינקוס: אני חושבת שצריך להוסיף כאן שהממונה יפרסם באתר האינטרנט של משרד התיירות את רשימת בתי המלון; את רשימת בתי המלון שדורגו אך אין שום נפקות לבית מלון שלא נקבעה לו דרגה, יצוין בית מלון לא מדורג.

תמר פינקוס: כדי שאנחנו נדע מהו בית מלון שלא נקבעה לו דרגה ומי לא פנה, קודם כל צריכה להיות רשימת כל בתי המלון ואחר כך רשימת בתי המלון שדורגו.

אתי בנדלר: אני כבר קודם הערתי בשקט למנכ"ל.

אתי בנדלר: איך המשרד בכלל ידע על כל בתי המלון שלא דורגו, על כל בית שמשכירים אותו לתיירים והוא, כפי שנאמר, בית מלון, אם הוא מיועד לתשעה אנשים או יותר?

אתי בנדלר: ברור שאין למשרד שום כלים לפרסם.

אלכס מילר: יכול להיות שאפשר לייצר מנגנון שכל מי שרוצה להיות מפורסם באתר של משרד התיירות, יכול לפנות בבקשה ויהיה פרסום.

נועז בר-ניר: ההצעה היא לפרסם רק את אלה שיש להם דרגה?

קריאה: נכון להיום חייב להיות לו רישיון עסק ולחדר כזה אין רישיון עסק לבית מלון.

נועז בר-ניר: צימר לא נופל בהגדרה של בית מלון.

תמר פינקוס: ודאי שהוא נופל להגדרה.

תמר פינקוס: צריך להגדיר מי רשאי להגדיר בית מלון ולא מי רשאי להיות בית מלון מדורג.

תמר פינקוס: מי יירשם ומה זה בית מלון.

אתי בנדלר: המנכ"ל, ברשותך אני רוצה לקרוא את ההגדרה של בית מלון בחוק שירותי תיירות.

קריאה: יש גם בחוק המע"מ.

אתי בנדלר: אנחנו מדברים על חוק שירותי תיירות.

אתי בנדלר: "לרבות פנסיון, בית מרגוע, בית אירוח וכל מקום כיוצא באלה שבו מספקים או מציעים לספק בתמורה שירותי לינה לתשעה אנשים או יותר בעת ובעונה אחת".

אתי בנדלר: דהיינו, ההגדרה של בית מלון איננה מותנית בקיום רישיון עסק ולא בקיום תנאים נוספים.

נועז בר-ניר: הדירוג מותנה.

אתי בנדלר: הדירוג, כן.

תמר קלהורה: אפשר לפתור את זה.

תמר קלהורה: נאמר שמה שינוהל על ידי משרד התיירות, זאת רשימה של מלונות שיש להם דירוג, של אלה שהגישו בקשה.

נועז בר-ניר: אלה שבתהליך.

תמר קלהורה: ואלו שהדירוג שלהם בוטל.

תמר קלהורה: יהיה גם מרשם נמחקים.

נועז בר-ניר: מקובל.

נועז בר-ניר: ההצעה מקובלת.

אלכס מילר: התייחסות רק לאלה שבדירוג בצורה כזאת או אחרת.

אלכס מילר: כל מי שלא מדורג, לא יופיע שם.

נועז בר-ניר: מקובל.

יוסף פתאל: אני חושב שצריך גם לכתוב באתר את אלה שהם לא מדורגים.

יוסף פתאל: מי שלא יהיה רשום בכלל, אם הוא לא רשום בכלל, זה אומר עליו משהו.

יוסף פתאל: משרד התיירות יציין באתר שרק בתי המלון שנרשמו אצלו ונמצאים באתר מדורגים או לא מדורגים.

יוסף פתאל: אם אתה לא נמצא בכלל באתר, זה אומר עליך משהו.

אלכס מילר: אבל זה וולנטרי.

יוסף פתאל: הרשימה תהיה כל כך מצומצמת שהאתר של משרד התיירות לא יהיה באמת הצומת והסרגל שאנשים ייגשו אליו ואז זה יעקר את העניין.

יוסף פתאל: אנחנו רוצים ליצור מצב שהאתר של משרד התיירות הוא מקום שאנשים חושבים עליו כמעט בין הפעמים הראשונות כשהם רוצים לבחון את נושא המלון בארץ.

יוסף פתאל: אם אתם מצמצמים את זה כל כך, זה יהפוך להיות משהו זניח וזה לא יהיה פקטור בענף.

אלכס מילר: למה?

אלכס מילר: מבחינת משרד התיירות, מי שמפורסם הם אלה שקיבלו דירוג ומישהו שסומכים עליו.

יוסף פתאל: יצא שהרוב המוחלט של ענף המלונאות בארץ לא יהיה שם וזה חבל.

אלכס מילר: משרד התיירות לא יכול לחפש כל בית מלון שמוקם ומקבל אישור עירייה.

יוסף פתאל: אם הוא לא ברשימה הזאת, גם אם הוא לא מדורג, זה אומר עליו משהו.

אלכס מילר: צריך ליצור מנגנון שאותם בתי המלון שלא מדורגים ולא נמצאים בהליך כלשהו מול משרד התיירות, צריכים איכשהו להגיע למשרד התיירות ולבקש שיפרסמו אותם.

יוסף פתאל: אבל עכשיו אתם מונעים את זה.

לאה ורון: ההצעה של עורכת הדין קלהורה מונעת את זה.

יוסף פתאל: נכון.

לאה ורון: יתכן מאוד שצריך להוסיף: וכל בית מלון שעונה להגדרה ושאינו כלול בכלל.

יוסף פתאל: או שאינו רשום באתר.

לאה ורון: נניח שיש לך אכסניה.

לאה ורון: את תפני למשרד התיירות ולבקשתך תיכנסי לתוך רשימה שאיננה כלולה בבתי המלון שהגישו בקשה, שיש להם דירוג או שרישיונם הותלה.

אלכס מילר: אני מציע שנשאיר כך שקודם כל תהיה חובה לפרסם את כל אלה שמדורגים, כל אלה שבוטל להם או כל אלה שהם בהליך, וגם אפשר לאפשר שכל מלון שלא מדורג – נוסיף סעיף – יכול לפנות למשרד התיירות ולבקש שיהיה לו פרסום כמלון לא מדורג.

אלכס מילר: זה יהיה על פי בקשתו.

נועז בר-ניר: מקובל.

שמואל צוראל: אז יחולו עליו יתר הכללים?

שמואל צוראל: רישיון עסק וכולי.

אלכס מילר: לא.

אלכס מילר: זה לצורך פרסום באינטרנט.

תמר פינקוס: בחוק שירותי תיירות כתוב את מה שהציעה אתי בנדלר ואין שם שום תנאי לרישוי.

תמר פינקוס: כל מי שהוא עם למעלה מתשעה אנשים, יכול להיות מפורסם.

נועז בר-ניר: ובתנאי שיש לו רישיון עסק.

תמר פינקוס: לא.

נועז בר-ניר: אני מציע לומר ובתנאי שיש לו רישיון עסק.

תמר פינקוס: החוק לא מאפשר את זה.

תמר פינקוס: זה שאתה רוצה לדרג אותם, תתקנו את החוק.

יוסף פתאל: אני מציע את הסיכום שלי.

יוסף פתאל: בתי מלון שאין להם דרגה ולא הגישו בקשה, אני לא יודע אם אנחנו צריכים לפרסם אותם יחד עם אלה שיש להם דרגה, אבל תחליט מה שתחליטו.

יוסף פתאל: ההצעה שלי אומרת: הממונה יפרסם באתר האינטרנט של משרד התיירות: את רשימת בתי המלון אשר דורגו ואת הדרגה שניתנה לכל בית מלון;

אתי בנדלר: למה לא את אמות המידה?

יוסף פתאל: רגע.

יוסף פתאל: אנחנו כאן בעצם קובעים מה הממונה מפרסם באתר האינטרנט.

יוסף פתאל: לכן יש נקודותיים.

יוסף פתאל: את רשימת בתי המלון אשר דורגו ואתה דרגה שניתנה לכל בית מלון; את רשימת בתי המלון שהגישו בקשה לדירוג וטרם דורגו; ואת אמות המידה.

לאה ורון: מה עם אלה שדירוגם בוטל?

אתי בנדלר: בדיוק.

אתי בנדלר: רשימת בתי מלון שדירוגם בוטל ויש עוד דבר – וכאן הוועדה צריכה להחליט – וזה רשימת בתי מלון שהגישו למשרד בקשה לפרסמם אף שלא דורגו.

נועז בר-ניר: ובתנאי שיש להם רישיון עסק.

אתי בנדלר: בתנאי שיש להם רישיון עסק.

תמר קלהורה: התכלית של התקנה הזאת היא שהציבור ידע מי מדורג.

תמר קלהורה: היא לא לפרסם את כל בתי המלון שקיימים במדינת ישראל.

אתי בנדלר: זה לא מה שהיה כתוב מלכתחילה.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם זאת התכלית.

אתי בנדלר: אם התכלית היא כפי שהוצע מלכתחילה, אז התכלית רחבה יותר.

נועז בר-ניר: אין לנו בעיה עם זה בתנאי שיש רישיון עסק.

תמר קלהורה: אני לא זוכרת אם הנוסח שנאמר כאן הוא לפי בקשתם של המלונות.

נועז בר-ניר: לפי בקשתם.

נועז בר-ניר: כן.

אתי בנדלר: אני מציעה שזה יאמר כדלקמן: "הממונה יפרסם באתר האינטרנט של משרד התיירות את אמות המידה וכן: (1) רשימת בתי המלון אשר דורגו והדרגה שניתנה לכל בית מלון.

אתי בנדלר: (2) רשימה של בתי מלון שהגישו בקשה לדירוג וטרם דורגו.

אתי בנדלר: (3) רשימה של בתי מלון שדירוגם בוטל.

אתי בנדלר: (4) רשימה של בתי מלון שהגישו למשרד בקשה לפרסמם אף שלא דורגו ובלבד שיש להם רישיון עסק".

נועז בר-ניר: מצוין.

אלכס מילר: מצוין.

אלכס מילר: אפשר להצביע.

קריאה: זה יעודכן לכל פחות אחת לשלושה חודשים כדי שלא יהיה מצב שהרבה זמן לא מעדכנים את האתר.

קריאה: עוד הערה.

קריאה: לגבי (ב), נכון לעכשיו זה עברית ואנגלית אבל אני חושבת שראוי שזה יהיה גם בשפה הערבית ההיא שפה רשמית בישראל.

קריאה: לגבי (ד), נאמר שאדם לא יכלול בפרסומת מסחרית לבית מלון בישראל דרגה בדירוג כוכבים שאינה הדרגה שנקבעה לו לפי התקנות האלה אבל מה זאת פרסומת מסחרית, זאת הגדרה מאוד צרה.

קריאה: אין ספק שהכוונה הייתה באמת לפרסום מטעה של צרכנים ולכן אלה יכולים להיות אתרי נסיעות או סוכני נסיעות.

נועז בר-ניר: לגבי השפה הערבית, מקובל.

יוסף פתאל: אנחנו מציעים, במקום הנוסח שקיים כאן, להדק מעט את הנוסח: אדם לא יכלול בפרסומת מסחרית לבית מלון בישראל דרגה בדירוג כוכבים – וכאן יש לנו תוספת האומרת - או כל דירוג אחר שאינה הדרגה שנקבעה לו לפי תקנות אלה.

יוסף פתאל: עוד תוספת: כמו כן, לא יכלול אדם בפרסומת מסחרית לבית מלון בישראל שלא נקבעה לו דרגה בהתאם לתקנות דירוג כלשהו שאינו דרגה לפי תקנות אלה כמפורט בתקנות 2 ו-7.

יוסף פתאל: הכוונה היא שלא תיווצר כאן תעשייה של הגדרות אלטרנטיביות למילה כוכב.

נועז בר-ניר: זה חשוב.

נועז בר-ניר: אני חושב שהתיקון הזה חשוב וצריך להכניס אותו.

יוסף פתאל: לא יהיה דירוג אחר.

עובד קדמי: דרגה ודירוג כוכבים או כל דירוג אחר שאינה הדרגה שנקבעה לו.

נועז בר-ניר: או כל דירוג אחר שאינה הדרגה שנקבעה לו.

נועז בר-ניר: דרגה בדירוג כוכבים וכל דירוג אחר מהדרגה שנקבעה לו.

תמר פינקוס: הילטון אומר על עצמו מלונות דרגת דה לוקס.

תמר פינקוס: זה יהיה מותר?

עובד קדמי: לא.

עובד קדמי: הם לא מדורגים.

תמר פינקוס: אם זה מנוסח כמו שהוא, תמיד תתחיל בעיה שהיא פרשנות בבית המשפט.

תמר פינקוס: יגיד הצרכן שכתוב דה לוקס.

לאה ורון: איך את מציעה לפתור את זה?

תמר פינקוס: אני מציעה להגדיר בדיוק שרק אסור את הכוכבים.

תמר פינקוס: אם יש תיאור אחר שאיננו, הוא יוכל להשתמש בזה.

יוסף פתאל: אבל את פתחת עכשיו את הכול.

תמר פינקוס: אני לא פתחתי כלום.

תמר פינקוס: אני מצטטת את מה שאמר קדמי.

כרמל שאמה-הכהן: איך קלאב מד בצרפת משתמש בה כלשוני?

יוסף פתאל: בית מלון יכול לומר על עצמו שהוא מלון ספא והוא מלון בוטיק, וזה בסדר גמור, אבל הוא לא יוכל לומר שהוא בית מלון דרגת תיירות פלוס כי לכאורה – וזה מה שקורה בעולם – עוקפים כך את כל הכוכבים – וזה קיים במדינות אחרות – וממציאים קטגוריות תיירות, תיירות טובה, תיירות מצוינת, דה לוקס וכולי, ובאופן וולנטרי גם עוקפים את כל מה שעושה כאן עכשיו הוועדה.

יוסף פתאל: לכן, מי שרוצה לתת לעצמו דרגה, הוא יכול לתאר את עצמו ולומר שהוא מלון ספא, הוא מלון בוטיק, הוא מלון הכי טוב של הילטון, וזה בסדר, אבל הוא לא יכול לתת דירוג שהוא יכול להיחשב בדיוק מהסוג של ההטעיות שקיימות.

אתי בנדלר: כל סוכנויות הנסיעות והטיולים המאורגנים, אם תסתכל, מבטיחים בתי מלון בהם יתארחו בדרגת תיירות טובה.

אתי בנדלר: אף פעם לא בכוכבים.

קריאה: יש מדינות בהן אין דירוג.

אתי בנדלר: גם במדינות בהן יש דירוג.

נועז בר-ניר: אני מציע לקבל את ההגדרה שלו: בדירוג כוכבים וכל דירוג אחר למעט.

אתי בנדלר: למעט מה?

נועז בר-ניר: למעט על פי תקנות אלו.

תמר פינקוס: קדמי אומר שלהילטון מרשים את זה.

עובד קדמי: לא מרשים.

תמר קלהורה: זה גם דירוג וולנטרי כך שהשאלה היא איך אנחנו מאזנים בין כל הדברים האלה.

קריאה: יש רשתות בתי מלון שקוראות לבתי המלון שלהן בקטגוריות שונות.

קריאה: אם היום אני אומר להם שישתמשו רק בכוכבים ואסור להם להשתמש בקטגוריות שלהם כי זאת עבירה על החוק.

נועז בר-ניר: בארץ לא יפרסמו את זה.

נועז בר-ניר: אם בחוץ לארץ הם מפרסמים בקטלוגים, זה לא עלינו.

תמר פינקוס: הם לא יבואו אליך לארץ.

תמר פינקוס: אין להם דרך אחרת.

תמר פינקוס: הם רשת ארצית.

כרמל שאמה-הכהן: בקלאב מד יש דירוג פנימי.

כרמל שאמה-הכהן: מה תעשה אתה?

כרמל שאמה-הכהן: בכל העולם זה עובד.

יוסף פתאל: אם זה דירוג פנימי, זה מותר.

יוסף פתאל: זאת לא הכוונה.

יוסף פתאל: את רוצה לעשות סדר בדירוג.

תמר פינקוס: אני רוצה למנוע הטעיות.

תמר פינקוס: כשאני אומרת שיש כוכבים שהם כוכבים ויש מלון כמו רשת שרתון, כמו רשת ארבע העונות, כמו רשת הילטון והם אומרים שהם לא צריכים את הכוכבים והם לא רוצים אותם, ומותר להם כי זה וולנטרי.

תמר פינקוס: המלון הזה גם לא מככב בכוכבים במקום אחר אלא הוא אומר שהוא רמה דה לוקס, הוא תיירות פלוס וזה מותר לו.

נועז בר-ניר: מה שמפורסם בחוץ לארץ, זאת אחריות שלו.

תמר פינקוס: הילטון לא רוצה לקבל כוכבים.

נועז בר-ניר: זה בסדר, אבל שבארץ לא יפרסם את עצמו בדירוג אחר.

נועז בר-ניר: כל בקשתי היא שלא יפרסמו בארץ בדירוג אחר חוץ מכוכבים.

כרמל שאמה-הכהן: אולי הוא יוכל לפרסם את הדירוג הפנימי שלו ככל שהוא רוצה, ובלבד שהוא ידרג גם כוכבים.

נועז בר-ניר: דירוג כוכבים, אלה יכולים להיות קריטריונים אחרים.

כרמל שאמה-הכהן: לא, אם הוא מדרג את הכוכבים דרכך ואז הוא ישים גם את הדירוג הפנימי שלו.

נועז בר-ניר: אם הוא ידרג כוכבים דרכי, אין בעיה.

תמר קלהורה: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לתקנה (ג) ואולי דרך תקנה (ג) תהיה תוספת.

תמר קלהורה: כרגע תקנה (ג) הולכת לכיוון ההפוך.

תמר קלהורה: היא אומרת שבעל בית מלון לא יפרסם את בית המלון באופן שמשתמע ממנו כאילו אינו מדורג.

תמר קלהורה: אולי אפשר להוסיף גם הפוך.

תמר קלהורה: זאת אומרת, מי שלא דורג על פי התקנות האלה, לא יפרסם כאילו משתמע שהוא דורג על פי התקנות האלה.

תמר קלהורה: אז הוא כן יוכל להשתמש בדברים אחרים ובלבד שהוא לא יציג את זה כאילו זה הדירוג של משרד התיירות.

נועז בר-ניר: זה אומר שעיקרת את כל התקנות האלה.

תמר קלהורה: לא.

שמואל צוראל: לא.

שמואל צוראל: היא צודקת במאה אחוזים.

נועז בר-ניר: מחר רשת ישרוטל תחליט לקבוע דירוג שלה והיא תפרסם לפי דירוג ישרוטל.

תמר קלהורה: אבל היא לא תציג את זה כאילו זה דירוג.

נועז בר-ניר: אז מה עשינו?

נועז בר-ניר: יתחילו לרוץ לך כל מיני דירוגים אחרים.

תמר קלהורה: בתקנות האלה אנחנו יוצרים מעין תו תקן, מה שדורג על ידי משרד התיירות.

תמר קלהורה: יבוא מישהו ויציג פרחים, את הדבר הזה לא נתן לי משרד התיירות אבל אף אחד לא יודע מה זה ואף אחד לא ייקח אותו ברצינות.

תמר קלהורה: אנחנו רק צריכים לדרוש שהוא לא יציג את זה כאילו זה קיבל תו תקן ממשרד התיירות.

כרמל שאמה-הכהן: זה פתוח לאלף ואחת פרשנויות.

נועז בר-ניר: אני מציע לקבל את התיקון שלו.

תמר קלהורה: לדעתי זה יפתור לנו את הבעיה.

סלעית קולר: יש לי הערה לגבי הנוסח: לא ינקוב ולא יפרסם במפורש או במשתמע, מכיוון שמה שאנחנו באים ואומרים זה שאני ארים טלפון, אני אשאל מה דירוג בית המלון, יגידו לי שזה דירוג פנימי שלנו אבל הוא דומה לשלושה כוכבים וכולי.

סלעית קולר: עזבו אותי מפרסומת מסחרית.

סלעית קולר: תגידו לא ינקוב לא במפורש ולא במשתמע ולא יפרסם כדי שזה יכסה את כל האופציות כך שלא יאמרו שטלפון הוא לא פרסומת מסחרית וזה כן פרסומת מסחרית.

תמר קלהורה: אני רוצה להסביר מהיכן זה בא כי יש כאן בעיה רצינית מאוד של עיקרון החוקיות הפלילית.

תמר קלהורה: זאת נקודה מאוד חשובה.

תמר קלהורה: בואו לא נשכח שכל הפרה של הוראת התקנות האלה היא עבירה פלילית.

תמר קלהורה: אנחנו במשרד המשפטים עמדנו על כך שתקנה (ד) תנוסח כפרסומת מסחרית כי אחרת יוצא שגם כאשר אדם מסיח לפי תומו, זאת הופכת להיות עבירה פלילית.

תמר קלהורה: לכן צריך מאוד להיזהר שלא להפוך את סעיף (ד) למשהו רחב, כך שגם אדם שאיננו מדבר על מלון למטרות מסחריות ימצא את עצמו עבריין.

תמר קלהורה: זה חייב להישאר מוגדר בקונטקסט מסחרי.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, מה אם נקבע שבית מלון יוכל לפרסם דירוג פנימי ובלבד שהוא גם מדורג על פי תקנות אלה?

כרמל שאמה-הכהן: זה נותן לצרכן אמת מידה.

תמר פינקוס: הוא יכול בדירוג הפנימי שלו ברשת לעשות מה שהוא רוצה.

תמר פינקוס: אתה אומר שהוא לא יוכל לעשות ברשת שלו אלא אם כן הוא יקבל אישור.

תמר פינקוס: נניח הוא לא יוצא עם זה החוצה.

תמר פינקוס: אני נכנסתי אליו, ידעתי שהוא לא מדורג אבל יש לי את הפרסום של מה שהמלון עושה ברשת אצלו.

תמר פינקוס: אני כבר לקחתי את החדר, אני כבר ידעתי את הכול.

תמר פינקוס: הוא לא מדורג.

תמר פינקוס: הוא עכשיו אומר לי שהוא תיירות נהדר, שהוא תיירות פלוס, אני אעשה אותו עבריין כי הוא לא דורג שם?

נועז בר-ניר: אני חושב שההצעה של יושב ראש הוועדה מצוינת.

נועז בר-ניר: אפשר להגדיר כי ממילא אם מופיע דירוג נוסף לדירוג בארץ, זה מצוין.

נועז בר-ניר: לצרכן יש את קנה המידה להשוות.

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא יקבל שני כוכבים על פי הדירוג, הוא יקרא לעצמו חמישה כוכבים ויבינו שהוא מבלף.

נועז בר-ניר: אני חושב שההצעה של יושב ראש הוועדה היא הצעה טובה.

אלכס מילר: גם אני תומך בה.

קריאה: אם הוא מפרסם דרגות כוכבים אחרות ממה שנקבע לו, זאת עבירה ואפילו לא צריך לומר את זה.

קריאה: גם אם זה פנימי.

נועז בר-ניר: יש כאן רשתות שאנחנו יודעים שהן מפרסמות דירוג פנימי.

נועז בר-ניר: איך אתה מאפשר להן את זה?

נועז בר-ניר: אם זה יהיה רק דירוג פנימי ולבד?

נועז בר-ניר: אתה מעקר את התקנות.

תמר פינקוס: שיצהירו שלא על פי דירוג.

נועז בר-ניר: ובתנאי שהשיטה הנוספת היא לא כוכבים, כי זה עלול להטעות.

נועז בר-ניר: ובתנאי ששיטת הדירוג שלו איננה כוכבים.

יוסף פתאל: אדוני, קודם כל, אני לא מכיר דירוגים פנימיים של רשתות.

כרמל שאמה-הכהן: ודאי שיש.

כרמל שאמה-הכהן: קלאב מד.

יוסף פתאל: זה היוצא מן הכלל.

יוסף פתאל: בדרך כלל יש כאן סוג של אמירה כללית.

יוסף פתאל: כל הרשתות הגדולות שאני מכיר, אין דירוגים פנימיים.

יוסף פתאל: מדינת ישראל היא מקום שמבחינת המידע התיירותי גם בתחום המלונאות המצב הוא די כאוטי ודי בעייתי.

יוסף פתאל: להבדיל, אנחנו כסוכנים יכולים לתת לך מידע כמעט על כל חדר בעולם ולגבי ישראל המצב הוא כזה שאף אחד לא יודע.

כרמל שאמה-הכהן: מה אדוני רוצה לומר?

יוסף פתאל: שאת הדבר הזה צריך להדק כמה שיותר.

נועז בר-ניר: אני חושב שההצעה שלך היא טובה ונקבל אותה, בתנאי שאלה לא כוכבים.

כרמל שאמה-הכהן: אין בהוראה זו כדי למנוע ממלון שדורג לפי תקנות אלה, למנוע פרסומת כאמור לפי דירוג פנימי של הרשת אליה הוא משתייך.

אתי בנדלר: ובלבד שהדירוג אינו דירוג כוכבים.

נועז בר-ניר: ובלבד שאינו דירוג כוכבים.

נועז בר-ניר: ובלבד שמפורסמת הדרגה שלו בארץ.

קריאה: זה ההמשך של (ד)?

נועז בר-ניר: כן.

שמואל מרום: יש מלונות בעולם שמדרגים גם בכוכבים.

נועז בר-ניר: כאן אנחנו מפספסים כי זאת הטעיית הציבור.

נועז בר-ניר: לכן אנחנו צריכים להיצמד לזה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 18 עם השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 18 – 2 נמנע - 1 התקנה אושרה

יואל חסון: אני נמנע.

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה עם השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: יואל חסון נמנע.

עובד קדמי: 19.

עובד קדמי: הצגת מחירים (א) בעל בית מלון יפרסם ויציג באופן הנראה לעין ובספרות ברורות וקריאות - (1) את מחיר השירות הניתן בו, כשהוא כולל כל מס, אגרה ותשלום חובה, וכל תשלום אחר הנלווה לשירות ושהצרכן אינו יכול לוותר עליו (להלן – "מחיר כולל"), ואת המחיר לתייר חוץ לאחר הפחתת המסים שהתייר פטור מהם, בציון מפורש ובולט לעין כי מחיר זה הוא לתייר חוץ בלבד, בכל מקום שבו הוא מציגם.

עובד קדמי: (2) את המחיר בעד שירות נוסף הניתן בבית המלון – בכל חדר, וכן בכל מקום שבו הוא ניתן.

עובד קדמי: (3) תפריט הכולל פירוט המנות, הארוחות והמשקאות ולצדו של כל פריט מחירו, בכל מקום בבית המלון שבו הם מוגשים.

עובד קדמי: (ב) מחיר כאמור בתקנת משנה (א) מותר להציג במטבע חוץ, ובלבד שהוא מוצג גם בשקלים חדשים כולל מס ערך מוסף לצד מחירו, או בלוח מחירים נפרד.

עובד קדמי: (ג) הוראות תקנה זו, לעניין הצגת מחירים, יחולו גם על פירוט מחירים בחשבוניות שנותן בית המלון.

עובד קדמי: (ד) מחיריהם של שירות ושירות נוסף המוצגים בבית מלון, יפורסמו בעברית ובאנגלית.

עובד קדמי: כאן אני מבין שאנחנו נשנה את ההגדרה כי כבר הכנסנו את ההגדרה של שירות.

תמר פינקוס: ההגדרה נשארת.

כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה 19.

שמואל צוראל: ההערה שלנו מתייחסת לאחידות באסתטיקה.

שמואל צוראל: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם.

שמואל צוראל: עומד אורח לפני דלפק הקבלה ולפניו לוח ובלוח הזה יש הגדרה שהיא מקוממת, שהיא בעצם הגדרה שאומרת שיש שני סוגי אורחים – ישראלים ותיירים.

שמואל צוראל: הדבר הזה מקומם.

שמואל צוראל: ההצעה שלנו היא שיהיה משהו שייראה קצת יותר אסתטי.

כרמל שאמה-הכהן: כמו?

שמואל צוראל: המחיר יפורסם כמחיר אחד ויהיה כתוב מתחתיו בצורה מאוד מאוד ברורה שתיירים בעלי דרכון זר פטורים ממע"מ.

שמואל צוראל: זה כל מה שצריך להיות, במקום שאדם יעמוד בפני רשימה שלכאורה עושה סלקציה של ישראלים ותיירים.

שמואל צוראל: זה מראש מעורר איזושהי התנגדות אצל אורח שאומר שיש כאן איזוהי אפליה.

נועז בר-ניר: אבל אצלו יותר זול.

נועז בר-ניר: דווקא לאורח המחיר יותר זול.

תמר פינקוס: כאן אני מוכרחה לומר שזה בניגוד לחוק.

תמר פינקוס: החוק הוא חד משמעי.

תמר פינקוס: חוק הגנת הצרכן.

תמר פינקוס: הוא קובע את אופן הצגת המחיר.

תמר פינקוס: אופן הצגת המחיר היא מחיר כולל.

תמר פינקוס: כל הרעיון שאף אחד לא יעמוד עם מחשבון.

תמר פינקוס: כשלי יאמרו פחות מע"מ, אני אובדת עצות.

תמר פינקוס: אני קיבלתי תלונה מבן אדם שאמרו לו 17 אחוזים פחות, הוא ציפה שיהיה 17 אחוזים פחות, אבל בפועל מה שיורד זה 13.7 אחוזים והסבירו לי את המתמטיקה הגבוהה כי אני באמת לא הבנתי.

תמר פינקוס: יעמדו אנשים וכולם יעמדו עם מחשבון כדי לדעת.

תמר פינקוס: לכן בא המחוקק ואמר שאתה בא, אתה יודע כמה אתה משלם.

תמר פינקוס: בא תייר ומשלם ללא מע"מ.

תמר פינקוס: מה לעשות?

תמר פינקוס: גם באנגליה התייר משלם ללא מע"מ.

תמר פינקוס: תגיד לתייר כמה זה.

תמר פינקוס: אם התיירים יודעים מתמטיקה כמוני, הם יודו לאל כשיאמרו להם כמה זה עולה כי הם לא יצליחו לדעת עם המחשבון.

אלכס מילר: את מציעה להשאיר את זה כמו שזה?

תמר פינקוס: כן.

תמר פינקוס: זה חייב להישאר כך.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתקנה 19.

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: הוויכוח הוא רק לגבי ההפרדה בין תייר למקומי.

קריאה: אגב, זה קיים כבר בתקנות הגנת הצרכן בדבר הצגת מחיר של שירותי מלונאות.

תמר פינקוס: זה קיים מ-2005.

שמואל צוראל: יופיע המחיר ולידו יהיה כתוב בתוספת מע"מ כחוק.

כרמל שאמה-הכהן: כמו שאומרים, לא הצלחת לשכנע.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 19 כנוסחה.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 19 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: תקנה 19 אושרה פה אחד.

עובד קדמי: 20.

עובד קדמי: ביקורת לצורך פיקוח על בית מלון, רשאי הממונה לשגר מבקר לערוך בו ביקורת ולפעול כאמור בסעיף 19 לחוק.

כרמל שאמה-הכהן: הערות.

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: אני מניחה שהכוונה היא לשגר מבקר מבין עובדי המדינה.

עובד קדמי: כן.

כרמל שאמה-הכהן: תוקן.

עובד קדמי: מבקר כמוגדר בחוק שירותי תיירות.

שמואל צוראל: אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף הזה: למעט לצורך פיקוח על עמידה של בית מלון באמות המידה כאשר תתבצע בהתאם להוראות סעיף 17.

שמואל צוראל: ההגדרה הזאת כאן בצורה בה היא מוגדרת, לכאורה סותרת את כל התקנות עליהן עבדנו עד לרגע זה.

שמואל צוראל: היא בעצם אומרת שלא הבודק שהוגדר גם בהגדרות וגם בצורה מפורטת מיהו הבודק וכולי, אלא המבקר מטעם המשרד יכול לעשות.

לאה ורון: לא מדובר בשני תפקידים שונים?

לאה ורון: המבקר מבקר על מנת לראות שהמלון עומד בכוכבים.

שמואל צוראל: נכון.

שמואל צוראל: לא עומד בכוכבים.

שמואל צוראל: כל בדיקותיו של המבקר אינן נוגעות לעניין הכוכבים.

שמואל צוראל: כל זמן שזה לא מסויג כאן, זה למעשה שם לאל את כל חומות ההגנה שנכתבו בכל התקנות שעברנו עליהן עד לרגע זה.

כרמל שאמה-הכהן: המבקר בודק רק את הצגת המחירים?

קריאה: לא.

כרמל שאמה-הכהן: זה סעיף 19 בחוק?

שמואל צוראל: כן.

שמואל צוראל: בחוק שירותי תיירות.

קריאה: כאן אנחנו קבענו מערכת מאוד מקצועית שעבדנו עליה קשה.

שמואל צוראל: כל מה שאנחנו מבקשים זה לסייג, שזה לא לצורך התקנות.

נועז בר-ניר: המבקר יוכל להיכנס ולראות.

נועז בר-ניר: התקבלה תלונה על כך שאין חדר אוכל במלון וזה תנאי לדירוג, יוכל המבקר להיכנס, לבדוק ואז הוא צריך לשלוח בודק כדי לשנות את הרישוי.

שמואל צוראל: תנסחו את זה כך.

נועז בר-ניר: כך זה מנוסח.

שמואל צוראל: הוא לא יכול לעשות שום דבר.

שמואל צוראל: הוא שלא יכול לבטל את הדירוג.

נועז בר-ניר: אין לו סמכות.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין מדוע בכלל יש צורך בתקנה הזאת בהתחשב בהוראות סעיף 19.

אתי בנדלר: הליקוי היחידי בסעיף 19, אבל אני מקווה שהוא מתוקן בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, שכתוב שמבקר שמינה לכך השר ולא נאמר כאן שהוא מבין עובדי המדינה.

אתי בנדלר: יש סמכויות כך וכך לפי סעיף 19 לחוק ואני אקרא אותו:

אתי בנדלר: מבקר שמינה לכך השר יהיה רשאי אם הדבר דרוש כדי להבטיח ביצוע חוק זה או למנוע עבירה על הוראותיו.

אתי בנדלר: לחקור אדם העוסק בשירותי תיירות ולדרוש ממנו להציג בפניו רישיון ומסמכים ולמסור לו ידיעות והודעות שלדעת המבקר יש בהן כדי להראות שבוצעה עבירה לפי חוק זה.

אתי בנדלר: שנית, להיכנס בכל עת לכל מקום וכולי.

אתי בנדלר: אם כן, מה זה מוסיף?

אתי בנדלר: זאת פשוט תקנה מיותרת.

שמואל צוראל: זה לא מעלה ולא מוסיף.

אתי בנדלר: יש הסכמה למחוק?

נועז בר-ניר: נוריד אותה.

רוני בר-און: אז אנחנו נשארים במצב שכל המנגנון המאוד מקצועי הזה שנקבע של הבודק שבודק בהתאם לאמות המידה, הגורם המקצועי במשרד התיירות בעצם יכול להיכנס.

נועז בר-ניר: אם הגיעה תלונה, לפני ששולחים בודק שעולה כסף – לא על כל תלונה נשלח בודק אלא יגיע המבקר של המשרד ויראה תקלה, אז יפנה לבודק.

נועז בר-ניר: הרי המבקר לא יכול לא לפגוע בדרגה, לא להעלות דרגה ולא להוריד דרגה.

נועז בר-ניר: אין בעיה עם זה.

שמואל צוראל: גם לא הממונה.

נועז בר-ניר: אני מדבר על הממונה.

נועז בר-ניר: גם הממונה לא.

נועז בר-ניר: רק בודק.

קריאה: בודק או רשות מוסמכת.

כרמל שאמה-הכהן: ההסכמה היא למחוק את התקנה?

כרמל שאמה-הכהן: נא להקריא תקנה 21.

עובד קדמי: 21.

עובד קדמי: אגרות לא תבוצע בדיקה בבית מלון לצורך קביעת דרגה, אלא אם שולמה אגרה שנקבעה לכך.

אתי בנדלר: לוועדת הכלכלה לא הומצאו תקנות.

אתי בנדלר: מדובר באגרה לפי תקנות שטרם נולדו.

אתי בנדלר: אני מציעה לא לאפשר בכלל את התקנה הזאת ולא לאשר אותה.

אתי בנדלר: לכשיובאו בפני ועדת הכלכלה תקנות האגרות, ככל שיהיה צורך יתוקן תיקון עקיף ויתוקנו תקנות בתיקון עקיף גם תקנות אלה.

יואל חסון: אני רוצה להבין.

יואל חסון: אני ראיתי באיזשהו מקום שהאגרה תהיה 4,000 שקלים.

יואל חסון: אני שואל האם האגרה היא גם לגבי בית מלון גדול וגם בית מלון קטן.

כרמל שאמה-הכהן: עוד לא קראנו את זה.

עובד קדמי: זאת הערכה.

עובד קדמי: לא כתבנו את זה.

כרמל שאמה-הכהן: התייחסות להערת היועצת המשפטית.

עובד קדמי: ההליך שיהיה אם התקנה הזאת תאושר, שר התיירות יבחן מה המחיר ומה העלות של ביקורת של בודק בבית מלון לצורך כך.

עובד קדמי: זה ילך לוועדה בין משרדית והוועדה הבין משרדית שליד משרד האוצר תאשר אותה.

עובד קדמי: יהיה צורך לבוא לוועדת הכלכלה של הכנסת ואז יוצאת הודעה שעל פי תקנה 21.

נועז בר-ניר: נבוא לוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: לא אושר.

כרמל שאמה-הכהן: נעבור לתקנה 22.

כרמל שאמה-הכהן: לא דחינו את התקנה אבל לא מאשרים אותה.

תמר קלהורה: אולי כדאי לקרוא את התקנות הבאות ברצף כי הן קשורות אחת בשנייה.

עובד קדמי: 22.

עובד קדמי: ביטול תקנות שירותי תיירות (בתי מלון), התשס"א-2001 (להלן – התקנות הקודמות) – בטלות ביום תחילתן של תקנות אלה.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש התנגדות לבטל?

תמר קלהורה: לכן אני מציעה לקרוא את הכול כי המשמעות היא שכל העניינים של פרסום, מחיר וכולי נדחים לעוד תשעה חודשים.

תמר קלהורה: האם לא כדאי להכניס לתוקף לפחות את סעיפים 18(ד) ו-(ה).

כרמל שאמה-הכהן: זה נכניס בתחילה.

כרמל שאמה-הכהן: אם את רוצה להכניס דברים, נכניס בתחילה.

עובד קדמי: התקנות הקיימות, אלה שאנחנו מתכוונים לבטל אותן לפי תקנה 22, יש בהן הסדר לעניין הפרסום של המחירים וכולי, כולל מתן תעודה של מלון רשום.

עובד קדמי: אלה כולן יישארו בתוקף.

תמר קלהורה: כתוב שתוקף התקנות האלה תשעה חודשים מיום פרסומן.

עובד קדמי: נכון.

עובד קדמי: ב-22, יום תחילתן של התקנות ותחילתן לפי תקנה 23 היא תשעה חודשים מיום פרסום תקנות אלה.

תמר קלהורה: אנחנו צריכים להכניס לתוקף מיידי את ההוראות שנוגעות לפרסום בתי המלון.

כרמל שאמה-הכהן: נעשה את זה בסעיף התחילה.

אתי בנדלר: מה שאומר עובד הוא שלתקנות הקיימות יש הוראות בדבר פרסום מחירים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל צריך להכניס את זה לתוקף מיידי.

אתי בנדלר: הן יהיו בתוקף עד עוד תשעה חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: ביום תחילתן של התקנות.

אתי בנדלר: כן.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: זה ברור.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתקנה 22?

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 22 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: חנא סוייד מצביע במקום חבר הכנסת דנון.

עובד קדמי: 23.

עובד קדמי: תחילה תחילתן של תקנות אלה תשעה חודשים מיום פרסומן.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי מועד התחילה, אני הבטחתי לשר לקצר.

כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שמונה חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: יש למישהו התנגדות לכך.

יואל חסון: מה ההבדל?

עובד קדמי: יש לנו הליך של מכרז ובחירה.

נועז בר-ניר: אם זאת בקשה של השר, בסדר, שמונה חודשים.

יואל חסון: אני מנסה להבין.

יואל חסון: היציאה למכרז היא לא מכוח התקנות?

נועז בר-ניר: מכוח התקנות, כן.

יואל חסון: אז איך יצאו למכרז?

עובד קדמי: אנחנו נצא למכרז ובמכרז אומרים שאנחנו רוצים לבחור את פלוני-אלמוני.

יואל חסון: מתי תצא למכרז?

עובד קדמי: מאז החתימה, אז אני אצא למכרז כי אני לא יכול לצאת למכרז בודק כי אין לי בסיס.

יואל חסון: אני שואל מדוע נדרשים שמונה או תשעה חודשים?

כרמל שאמה-הכהן: יואל, אתה רוצה תקופה קצרה יותר?

כרמל שאמה-הכהן: הם בעצמם לא רוצים.

אלכס מילר: שמונה חודשים?

כרמל שאמה-הכהן: תחילתן של תקנות אלה, שמונה חודשים מיום פרסומן.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על התקנה עם התיקון.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 23 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: שמונה חודשים.

עובד קדמי: 24.

עובד קדמי: הוראת מעבר תעודת מלון רשום שניתנה לבית מלון על פי התקנות הקודמות תישאר בתוקף עד לקבלת דרגה לפי תקנות אלה, או עד 12 חודשים מיום תחילתן של תקנות אלה, לפי המוקדם.

כרמל שאמה-הכהן: הערות לנוסח?

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 24 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

לאה ורון: תקנה 8 לא אושרה.

אתי בנדלר: תקנה 8 וכל התוספות.

כרמל שאמה-הכהן: על התוספות נצביע בהצבעה אחת, נכון?

אתי בנדלר: מאחר שאני מניחה שכולם עשו שיעורי בית וקראו את התוספות, אני מציעה שלפחות זה יוצג בכמה מלים לרבות השינויים שנעשו.

עובד קדמי: אנחנו שינינו וביטלנו את אמות המידה לדירוג בתי המלון.

עובד קדמי: באמות המידה שינינו כמה דברים קטנים והם ממש שינויי נוסח קטנים.

עובד קדמי: גם בתוספת.

עובד קדמי: העברתי את זה ליועצת המשפטית לוועדה.

עובד קדמי: אנחנו ננסח את זה בהתאמה.

עובד קדמי: את ההסברים לאופן ההפעלה.

אתי בנדלר: כמה מלים, בעיקר לגבי השינויים המהותיים שאתם הכנסתם כי זה לא רק שינויי נוסח.

רם ליסטמן: התוספת הראשונה קובעת את אמות המידה ומצורפים לה דברי הסבר לאמות המידה של שני עמודים, כולל טבלה שמסבירה את השיטה.

רם ליסטמן: יש לנו כאן תיקון קטן.

לירן חשין ברוש: למחוק מהתוספות עצמן את הסעיפים שאמרנו להוריד.

עובד קדמי: צריך לעשות התאמות.

עובד קדמי: לכן אמרתי שאנחנו נעשה את ההתאמות בתוספות מאוחר יותר.

עובד קדמי: הוועדה תסמיך את היועצים המשפטיים לעשות את ההתאמות בתוספות בהתאם לתיקון.

תמר קלהורה: אני לא חושבת שאנחנו צריכים לשנות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על התוספות.

אתי בנדלר: רגע.

אתי בנדלר: הוא לא הסביר את השינוי.

אתי בנדלר: יש שינוי מהותי קטן.

רם ליסטמן: השיטה מבוססת על כך שהמלון צריך לצבור מספר נקודות מסוים על מנת לקבל דרגה.

רם ליסטמן: הוא צריך לצבור תשעים נקודות על מנת לקבל כוכב אחד, 170 נקודות על מנת לקבל כוכב שני, 570 על מנת לקבל חמישה כוכבים.

כרמל שאמה-הכהן: קראנו את כל זה.

כרמל שאמה-הכהן: תגיד לנו מה השינוי.

רם ליסטמן: על מנת לקבל דרגה פלוס, הוא צריך בעצם לצבור עוד שמונים נקודות מעבר למינימום שהוא צריך.

רם ליסטמן: זאת אומרת, הדרגה פלוס היא שמונים מעבר.

רם ליסטמן: זה בעצם התיקון ואת זה תיקנו בנוסח כפי שהועבר ליועצת המשפטית של הוועדה.

רם ליסטמן: זה התיקון הטכני.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על התוספות.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור התוספות – פה אחד התוספות אושרו

כרמל שאמה-הכהן: התוספות אושרו פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: נשאר לנו לאשר תקנה 8.

כרמל שאמה-הכהן: היו לנו שינויים עליהם הסכמנו.

אתי בנדלר: לא, לא היו שינויים.

אתי בנדלר: אדוני חשב, אם אני זוכרת נכון.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי הסימון ליד הדלת.

אתי בנדלר: אמרת שאתה רוצה לשקול.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תקנה 8 כנוסחה.

כרמל שאמה-הכהן: בעד אישור תקנה 8 – פה אחד התקנה אושרה

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: התקנות כולן אושרו.

לאה ורון: לרבות כל התוספות.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

נועז בר-ניר: אנחנו מודים לכם מאוד על המאמץ.

נועז בר-ניר: תודה רבה.

לאה ורון: התקנות לרבות כל התוספות, אושרו.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא בטוח שכל התיירים יקבלו שירות של חמישה כוכבים אבל שקיפות בחמישה כוכבים הם יקבלו.