ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 604, 2012-07-31 09:30

אמנון כהן: שלום לכולם, אני פותח את הדיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אמנון כהן: הנושא הוא תקנות המים (מניעת זיהום מים – תקני איכות מי פלט מבריכות דגים וכללים לטיפולם), שמביא לנו המשרד להגנת הסביבה.

אמנון כהן: אני מברך על היוזמה הברוכה של המשרד להגנת הסביבה, של השר ארדן.

אמנון כהן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה איתו כאן בוועדה בנושאים רבים.

אמנון כהן: את הנושא הזה שמנו על סדר יום הוועדה מספר פעמים בשביל להתחיל לקדם אותו.

אמנון כהן: את מה שעומד על שולחן הוועדה אנחנו רוצים לקיים ולקדם.

אמנון כהן: שרת החקלאות אמרה לי מספר פעמים שהיא רוצה לשבת עם האוצר על מנת לסייע.

אמנון כהן: אנחנו נענינו.

אמנון כהן: אנחנו תמיד נענים כאשר זה בא לסייע.

אמנון כהן: שיהיה ברור, אנחנו לא מחכים יותר מידי זמן.

אמנון כהן: זה כבר כמה חודשים.

אמנון כהן: אנחנו לא רוצים אף פעם להרוג ענף מסוים, לכן אנחנו כאן בוועדה תמיד נענים לבקשות של הממשלה ושל הגופים.

אמנון כהן: המטרה הסופית היא שנצא מאוזנים כך שאיכות הסביבה תהיה ראויה, הנחלים יהיו כמו שצריך והענף ימשיך לעבוד, לשגשג ולתת את השירות הטוב לציבור.

אמנון כהן: אנחנו כולנו צרכנים של דגים.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לאכול דגים כחול לבן, את הגידול של כל אלה שמגדלים.

אמנון כהן: אנחנו אומרים לכם תודה רבה בשם כל הצרכנים, בשם כל הציבור על כך שאתם מתעסקים בזה שנים רבות.

אמנון כהן: מדובר בעבודה קשה, עבודה שלא מיד רואים את הרווח.

אמנון כהן: עובדים שנתיים עד שרואים את הפירות.

אמנון כהן: אתם עובדים בהתמדה.

אמנון כהן: ישבתי עם מגדלי דגים, שמעתי את הטיעונים הצודקים שלהם.

אמנון כהן: אמרתי שאני מברך אותם על כך שהם מברכים על היוזמה.

אמנון כהן: הם אומרים שהם רוצים להיכנס להסדרה.

אמנון כהן: הם אף מוכנים להשתתף במימון של ההסדרה הזאת ב-50%.

אמנון כהן: אנחנו צריכים כמדינה לעזור להם כדי שהתהליך הזה יהיה.

אמנון כהן: ללא סיוע של המדינה התקנות לא יאושרו.

אמנון כהן: אם אני לא אראה מתחילת הדרך שיש פה מימון מתאים וראוי לאורך שנים..

זבולון אורלב: הכוונה למימון מלא.

אמנון כהן: מימון מלא לאורך שנים.

אמנון כהן: זה לא תהליך של שנה, זאת עבודה של מספר שנים.

אמנון כהן: אנחנו נדבר על לוח הזמנים, נראה איך בעולם מתקדמים.

אמנון כהן: לא נטיל גזירה שאי אפשר יהיה לעמוד בה.

אמנון כהן: אני חושב שבשיתוף פעולה של כל הגורמים.

אמנון כהן: .

אמנון כהן: הוועדה שלנו לא פעם מהווה גשר בין היצרנים לממשלה על כל זרועותיה והגופים החיצוניים שיכולים לתת סיוע ולהירתם לפרויקט לאומי.

אמנון כהן: אני מסתכל כאן על המוזמנים.

אמנון כהן: אני רואה פה את קק"ל שיכולים להיות שותפים נאמנים לדרך כמו שאנחנו כוועדה שותפים נאמנים שלהם בכל מיני דברים שלהם.

אמנון כהן: היינו לעזר גם להם.

אמנון כהן: אנחנו חושבים שמשרד האוצר יכול להירתם, משרד החקלאות, קק"ל והמשרד להגנת הסביבה.

אמנון כהן: אני חושב שבכוחות משותפים נוכל לצאת לדרך.

אמנון כהן: דיברו איתי גם חברי כנסת.

אמנון כהן: הם ביקשו לדחות את הדיון ולא להטיל גזירה.

אמנון כהן: הרגעתי אותם שאנחנו בוועדה לא מטילים גזירות שאי אפשר לעמוד בהן.

אמנון כהן: אנחנו נלמד היום את הסוגיה, נשמע את הצדדים.

אמנון כהן: אם יש פתרון כספי לפרויקט הזה, מצידי אני יכול לאשר.

אמנון כהן: אם לא, נשלח את הצדדים לעשות תיאומים ולגייס תקציב כדי שנדע שמהיום הראשון הפרויקט יוצא לדרך.

אמנון כהן: אנחנו יודעים שאם לא יהיה תקציב הוא לא יצא.

אמנון כהן: אפילו אם צד אחד לא ייתן את החלק שלו זה לא יצא.

אמנון כהן: אנחנו מכירים את זה גם בפרויקטים אחרים.

אמנון כהן: לפעמים משרד התחבורה רוצה לעזור לעיר מסוימת בריבוד כבישים או בסלילת כביש חדש ב-75% מימון של משרד התחבורה וב-25% מימון של הרשות.

אמנון כהן: אם אין לעיר 25% מהמימון היא לא סוללת כביש וגם לא מרבדת אותו.

אמנון כהן: אי אפשר להגיד שנתחיל את התהליך והקדוש ברוך הוא יעזור בהמשך.

אמנון כהן: אנחנו יודעים איזה גזירות חדשות יש עכשיו על עם ישראל.

אמנון כהן: אתמול קיבלו החלטות קשות בממשלה.

אמנון כהן: אנחנו נצטרך להתמודד איתן בוועדת כספים של הכנסת ולאשר אותן.

אמנון כהן: אנחנו צריכים למצוא את התקציב במתווה רב שנתי או בכמה זמן שנקבע.

אמנון כהן: זאת תפישת העולם שלנו.

אמנון כהן: האם משרד החקלאות יכול לעדכן את הוועדה?

אמנון כהן: השרה ביקשה מספר פעמים לדחות את הדיון, היא אמרה שיש דיונים עם האוצר.

אמנון כהן: האם יש לכם משהו לעדכן את הוועדה לגבי התקציב?

דוד ירוסלביץ: עוד לא.

דוד ירוסלביץ: בשם המנכ"ל ובשם השרה הנחנו את הצעת המחליטים על שולחן הממשלה.

דוד ירוסלביץ: אנחנו מקווים שהיא תגיע במהלך השבוע הקרוב.

אמנון כהן: מה אומרת הצעת המחליטים שלכם?

דוד ירוסלביץ: מדובר על מימון של 60 מיליון שקל ל-4 שנים.

דוד ירוסלביץ: זה מתוך עלות מוערכת של כל הרפורמה ב-120 מיליון שקל.

דוד ירוסלביץ: מדובר על 50% מימון.

דוד ירוסלביץ: 10 מיליון לשנה בא מהאוצר, 2.5 מיליון מהמשרד להגנת הסביבה ו- 2.5 מיליון ממשרד החקלאות.

דוד ירוסלביץ: כל זה כל שנה למשך 4 שנים.

דוד ירוסלביץ: זאת הצעת הרפורמה.

זבולון אורלב: והיתר?

דוד ירוסלביץ: 15 מיליון לשנה למשך 4 שנים.

דוד ירוסלביץ: עלות הרפורמה היא 120 מיליון שקל.

דוד ירוסלביץ: זאת הערכה שעשה ענף הדייג.

דוד ירוסלביץ: אנחנו מבקשים בהחלטת הממשלה השתתפות של 15 מיליון כל שנה למשך 4 שנים, כלומר 50% מימון.

אמנון כהן: 60 מיליון.

אמנון כהן: איפה זה עומד?

דוד ירוסלביץ: זה עומד על שולחן הממשלה.

דוד ירוסלביץ: האוצר מתנה את זה בהורדת מכסים ובכל מיני גזירות אחרות.

דוד ירוסלביץ: לפחות יוסי ישי שאמור להצטרף יותר מאוחר לוועדה.

דוד ירוסלביץ: .

אבשלום וילן: מה רלוונטי הורדת מכסים?

אבשלום וילן: מדובר בדגים טריים.

אבשלום וילן: 80% מהדגים ממילא.

אבשלום וילן: .

אמנון כהן: זה לא קשור אליו.

אמנון כהן: זה האוצר רוצה.

דוד ירוסלביץ: מי כמוך מכיר את האוצר.

אבשלום וילן: כשאומרים לך הנחתה אתה מנחית.

דוד ירוסלביץ: לפי יוסי ישי נכון להבוקר יש התקדמות חיובית עם האוצר.

דוד ירוסלביץ: אנחנו מקווים שזה יגיע לשולחן הממשלה או לקבינט הכלכלי ויאושר בהקדם.

אלכס מילר: ידידי, יושב-ראש הוועדה, אני רואה כאן את התקנות של איכות הסביבה.

אלכס מילר: יושבים פה חברי כנסת שהיו בסיפור הזה כשהם היו יושבי ראש ועדת חינוך ודנו בהצעת חוק צער בעלי חיים.

אלכס מילר: אנחנו תמיד באותו סיפור.

אלכס מילר: הסיפור הוא שמביאים רפורמות ללא הסדר סופי לוועדות.

אלכס מילר: חברי הכנסת הופכים בסופו של דבר להיות בוררים.

אלכס מילר: זה מכניס אותנו לבעיה מאוד קשה.

אלכס מילר: מצד אחד מול המשרדים כשאנחנו בקואליציה, מצד אחד מול החקלאים שהם אלה שמפעילים.

אלכס מילר: עם כל הכבוד, ברגע שמביאים דבר כזה בלי שום הסדר.

אלכס מילר: .

אלכס מילר: לפחות בעבר ראינו איזה שהוא הסדר שהיינו צריכים לעשות טיונינג של 10%, 20% בשביל שהוא יצא לפועל.

אלכס מילר: כאשר מביאים הסדר שמתחיל מ-0..

אלכס מילר: אף אחד לא יודע היום כמה כסף יתנו.

אלכס מילר: ההחלטה על התקצוב של הפרויקט הזה יושבת בממשלה.

אלכס מילר: זורקים את זה למגרש שלנו כדי שנפתור את זה.

אלכס מילר: אני חושב שלפני שהמשרד לאיכות הסביבה מביא תקנות הוא צריך לעשות את כל המהלכים שאנחנו כרגע מדברים עליהם, שזה להביא את התקציב לממשלה שתאשר.

אלכס מילר: רק אחר כך הוא צריך לבוא לכאן על מנת שנאשר.

אלכס מילר: אנחנו כאן היום נשב ונבוא בטענות למשרד החקלאות?

אלכס מילר: זה בכלל לא התקנות שלהם.

אמנון כהן: מי בא בטענות?

אמנון כהן: אני לומד.

אמנון כהן: אתה מומחה.

אלכס מילר: אני לא בא להגיד לך שאתה בא בטענות למשרד החקלאות.

אלכס מילר: מי שבסופו של דבר לוקח אחריות מלאה על כל משק החקלאות זה משרד החקלאות.

אלכס מילר: הם צריכים עכשיו לרוץ ולחפש פתרון בשביל לפתור את המשבר הזה.

אלכס מילר: כבר עכשיו החקלאים צריכים להתפשר ב-50%.

אלכס מילר: אני חושב שצריך להחזיר את התקנות האלו חזרה למשרד לאיכות הסביבה, שילך לעשות שיעורי בית ויגיע לוועדה בצורה נכונה עם הסדר שמתוקצב על ידי משרד האוצר.

אלכס מילר: אז נחשוב אם לאשר או לא.

זבולון אורלב: אני רוצה להמשיך את דבריו של מי שהיה יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: שנינו עוסקים רבות בסוגיות האלו.

זבולון אורלב: אני אומר את זה גם כמי שמכונה ראש הכיפות הירוקות שענייני איכות הסביבה מאוד מאוד יקרים לו ומאוד מאוד חשובים לו.

זבולון אורלב: יש פה בעיה יסודית אחת.

זבולון אורלב: יש את ארגון מגדלי הדגים.

זבולון אורלב: אני מבין שבישיבות קודמות סוכם שהמשרד לאיכות הסביבה יגיש את התקנות.

זבולון אורלב: מבירור שעשיתי וממכתב שקיבלתי התקנות האלו מוגשות לוועדת הפנים ללא ידיעה, ללא הסכמה, ללא הידברות, ללא מיצוי הידברות עם ארגון מגדלי הדגים.

זבולון אורלב: ישנן בעיות מעצם התקנות.

זבולון אורלב: זאת לא רק הבעיה הכספית.

זבולון אורלב: אני אומר מראש שאני מתכוון להעלות את הסוגיות במהותן של התקנות.

זבולון אורלב: עניין התקציב הוא עניין מאוד חשוב.

זבולון אורלב: איכות הסביבה הוא ערך חשוב, ערך חיוני, ערך קיומי.

זבולון אורלב: היכולת של אנשים להתקיים מענף הדגה קודמת לכל.

זבולון אורלב: אם חס וחלילה העניינים הכספיים לא מוסדרים הדבר הזה עלול להביא לחיסול.

זבולון אורלב: לפחות 4 או 5 קיבוצים דתיים בעמק בית שאן נשענים על ענף הדגה.

זבולון אורלב: מה, רוצים לחסל התיישבות בעמק המעיינות?

זבולון אורלב: זה דבר שלא מתקבל על הדעת.

זבולון אורלב: אנחנו מכירים את התרגילים של לאשר קודם כל את התקנות וכשמתברר שמישהו עבריין הולכים למשרד האוצר כדי לבקש את הכסף.

זבולון אורלב: אני מציע לא אפשר את הדבר הזה.

זבולון אורלב: צריך להחזיר את התקנות למשרד להגנת הסביבה.

זבולון אורלב: צריך להושיב את שלושת המשרדים הנוגעים בדבר – אוצר, הגנת הסביבה וחקלאות- שישבו עם ארגון מגדלי הדגים על עצם התקנות ועל העניין הכספי.

זבולון אורלב: צריך להביא את זה לוועדה כאשר העניין הזה גמור ומוסכם.

זבולון אורלב: יש כאן עוד היבט אחד של החברה להגנת הטבע.

זבולון אורלב: כאן אני מדבר כראש הכיפות הירוקות.

זבולון אורלב: יש כאן השפעה של ענף הדגה על זה שמדינת ישראל היא מרכז עולמי במעבר הציפורים.

זבולון אורלב: יש כאן השלכות שכדאי לשמוע אותן בכל הסיפור הזה של הרפורמה.

זבולון אורלב: שלא יצא שיוסי מכה את יוסי, תרתי משמע.

יורם קרין: אני רוצה להודות לחבר הכנסת אמנון כהן ולוועדה שהיו אצלנו בביקור.

יורם קרין: אני חושב שבביקור ראיתם מצוין את האופן שבו אנחנו בכל אזור העמקים מנהלים חיים משולבים של התיישבות וסביבה, מקדמים הרבה מאוד פרויקטים שמתחשבים בסביבה.

יורם קרין: הסביבה חשובה לנו מאוד.

יורם קרין: גם בעניין הזה אנחנו תומכים במהלכים שמתואמים.

יורם קרין: ענף המדגה הוא ענף מרכזי בכל אזור העמקים.

יורם קרין: זה בסיס קיומנו.

יורם קרין: מאז שהתחילו את ההתיישבות בעמק המעיינות באזור בית שאן, באזור גלבוע הכל מבוסס על המדגה.

יורם קרין: זה הענף הכי חזק.

יורם קרין: אמרו פה 6 משקים.

יורם קרין: עשרות משקים ייפלו אם יסגרו את ענף המדגה.

יורם קרין: אלפי אנשים ילכו הביתה.

יורם קרין: אנחנו בתקופה קשה מאוד במדינה.

יורם קרין: גזירות כלכליות חדשות עברו אתמול בממשלה.

יורם קרין: לנו בהתיישבות – מי שהיה לפני שבועיים בעמק שלנו - יש 50 מעלות בצל.

יורם קרין: אתם הייתם ביום קריר קצת.

יורם קרין: אי אפשר לחיות, קשה מאוד.

יורם קרין: אנחנו נאבקים על הפרנסה ועל הקיום כל הזמן.

יורם קרין: המהלך הזה כפי שמובא לפה ומוצע גוזר כליה על ההתיישבות בעמק המעניינות, אני חושב שגם בגלבוע לאורך הירדן.

יורם קרין: אל תתרשמו מהשקט שיש היום ויחסית צפינו וראינו.

יורם קרין: אני גדלתי בתוך מקלטים.

יורם קרין: עם מה שקורה היום בעולם הערבי האזור הזה יכול להפוך עוד פעם מוקד כמו בדרום ובצפון.

יורם קרין: את התקנות האלו אי אפשר להעביר.

יורם קרין: אנחנו דורשים, כפי שדיברו חבריי, שהנושא הזה יגיע במתואם עם משרד החקלאות, עם המשרד להגנת הסביבה, עם ארגון מגדלי הדגים בצורה כזאת שתאפשר לנו להמשיך לחיות ביחד ובהרמוניה עם הסביבה.

יורם קרין: אנחנו לא רוצים סביבה בלי אנשים, אין לזה תכלית.

יורם קרין: רק בדרך הזאת עם מימון מלא להשקעות.

יורם קרין: .

יורם קרין: תראו מה קורה במדינות באירופה.

יורם קרין: למה ישר צריכים להתפשר על 50%?

יורם קרין: אם המדינה רוצה שהענף הזה ימשיך לפרנס עשרות משקים ואלפי תושבים, צריך לתת מימון מלא להשקעות האלו בשביל שהענף יוכל לעשות חקלאות מודרנית, ירוקה, ישראלית.

אמנון כהן: בכמה אתם משתתפים כמועצה בפרויקט הזה?

יורם קרין: אנחנו משתתפים בכל החקלאות.

אמנון כהן: בכמה כסף?

יורם קרין: כל הזמן.

יורם קרין: אנחנו משתתפים בהרבה.

יורם קרין: לא תהיה פריפריה בלי שהמדינה תממן.

יורם קרין: אני רוצה לבקש, כמו שפתחת , שהכל יובא בהחלטת ממשלה מתואמת, מוסכמת.

יורם קרין: צריך לתת לעניין הזה 15 שנים ו-100% מימון להשקעות.

אמנון כהן: זה כבר יצא מהממשלה.

אמנון כהן: זה נמצא בוועדה.

אמנון כהן: תהיו רגועים, זה לא חוזר לממשלה.

אמנון כהן: הוועדה בכישוריה יחד עם חברי הכנסת מעבירה חוקים מסובכים ביותר בתקציבים הרבה יותר גבוהים ממה שיש כאן כרגע.

אמנון כהן: לא פעם אנחנו מהווים גשר בין הגופים למשרדי הממשלה.

אמנון כהן: גם פה זה מה שיהיה.

אמנון כהן: זה לא יחזור לממשלה, כי הממשלה לא מסוגלת לקבל החלטה אחרת.

אמנון כהן: אנחנו נעביר את ההחלטה.

אמנון כהן: זה יהיה מאוזן.

אמנון כהן: אנחנו נאכל דגים.

אמנון כהן: אנחנו לא נייבא דגים מסין.

אמנון כהן: אנחנו נאכל דגים כחול לבן.

בר אור ישעיהו: אני אומר כמה דברים על המסגרת של התקנות האלו, איך הן נולדו, מאיפה הן הגיעו.

בר אור ישעיהו: דבר ראשון אני רוצה לציין שהתקנות האלו הוכנו לבקשת הוועדה שאדוני הוא היושב-ראש שלה, בהמשך למה שנקרא תקנות ענבר שהובאו לכאן לאישור לפני כשנתיים.

בר אור ישעיהו: הן מדברות על הצורך ועל החובה לטפל בשפכי הערים טיפול ראשוני מתקדם.

בר אור ישעיהו: נשארה לקונה במניעת זיהום סביבתי באותן תקנות לגבי מים מזוהמים מבריכות הדגים.

בר אור ישעיהו: הוועדה ביקשה מאיתנו, מהמשרד שנתקין תקנות שיטפלו בנושא של המים היוצאים מבריכות הדגים.

בר אור ישעיהו: כך עשינו.

בר אור ישעיהו: אנחנו לא חולקים על הצורך בגידול דגים בישראל, גם לא על התרומה לסביבה.

בר אור ישעיהו: חשוב לקיים סביבה, חשוב לקיים ישובים וחשוב שיחיו שניהם יחד, אבל צריך לזכור שהמשרד להגנת הסביבה הוא רגולטור.

בר אור ישעיהו: תפקידו לקבוע מה מזיק לסביבה, מה מועיל לסביבה ואיך לעשות שפעילות אנושית תהיה בצורה כזאת שתביא למינימום של פגיעה בסביבה.

בר אור ישעיהו: זה מה שאנחנו עושים.

בר אור ישעיהו: מוזר בעינינו לבקש מאיתנו תקציב.

בר אור ישעיהו: אנחנו לא משרד מתקצב.

בר אור ישעיהו: בניגוד למשרד החקלאות או למשרד הנגב והגליל, אנחנו משרד שהוא רגולטור במהותו, ללא תקציבים למימון פעילות, ודאי לא חקלאית.

בר אור ישעיהו: התקציבים שיש לנו לנושא הפסולת העירונית מגיעים מהקרן לניקיון.

בר אור ישעיהו: זה לא רלוונטי לנושא הזה.

בר אור ישעיהו: אנחנו משרד שתפקידו רגולטור.

בר אור ישעיהו: אני רוצה להזכיר שהיו בעבר רפורמות במשק החלב שבהן המשרד לא היה מתקצב, הוא היה רגולטור, הוא היה זה שהכתיב את הדרישות.

בר אור ישעיהו: הרפורמה התקדמה ויושמה במשק החלב במלואה.

בר אור ישעיהו: זה מהלך שלקח 3,4 שנים.

בר אור ישעיהו: היום משק החלב מוסדר.

אבשלום וילן: המדינה השקיעה 700 מיליון שקל.

בר אור ישעיהו: נכון, בענף הרבה יותר גדול.

בר אור ישעיהו: ענף המדגה כיום הוא המזהם העיקרי של 7 נחלים חשובים.

בר אור ישעיהו: לא כולם כל כך אלמוניים.

בר אור ישעיהו: אני אזכיר כמה.

בר אור ישעיהו: הירדן העליון הוא זה שכולנו נהנים בקיץ מקיאקים, מחופש, נופש.

בר אור ישעיהו: המזהם העיקרי של הירדן העליון זה בריכות הדגים, הפורלים.

בר אור ישעיהו: המזהם העיקרי של נחל תנינים, שהוא למעשה שמורת טבע, הוא בריכות דגים.

בר אור ישעיהו: בירדן הדרומי שנמצא כרגע בשיקום.

בר אור ישעיהו: .

בר אור ישעיהו: אם הוזכר ביקור של שרים כאלה ואחרים באזור של בית שאן והעמקים, אז אני רוצה להזכיר שיחד עם נכבדי, יורם קרין, ואחרים השר להגנת הסביבה ביקר לפני 3 שבועות באותו אזור נידון ודן עם הרשויות המקומיות בנושא של שיקום הירדן הדרומי.

בר אור ישעיהו: ברור לגמרי שאי אפשר לדבר על שיקום הירדן הדרומי בתקציב ממשלתי שמוערך ב-100 מיליון שקל ל-3,4 שנים, בלי לתת תשומת לב לכך שבירדן הדרומי לא יזרום ביוב או מים מזוהמים לסוגיהם.

בר אור ישעיהו: כך הדבר גם בנעמן ובנחל חרוד.

בר אור ישעיהו: צריך להתקדם.

בר אור ישעיהו: כמו שהתקדמנו ב-20 השנים האחרונות להפחתת מזהמים ואנחנו היום הפחתנו את הזיהום בנחלים בסדרי גודל של 80%, כך צריך עכשיו לסגור את העניין הזה גם בנושא של המזהם העיקרי שנותר בנחלים.

בר אור ישעיהו: אני אומר שהתרומה לזיהום מבריכות הדגים היא סדר גודל של 50% ומעלה באותם נחלים שדיברתי עליהם.

בר אור ישעיהו: התקנות הוכנו בהידברות עם משרד החקלאות, עם רשות המים ועם ארגון מגדלי דגים.

בר אור ישעיהו: יתירה על כן, מכיוון שעבדכם הנאמן הוא חבר במליאת רשות המים, כמו גם מנכ"ל משרד החקלאות, אנחנו חייבים להתייעץ עם מועצת רשות המים בנושא הזה.

בר אור ישעיהו: התייעצנו וקיבלנו אישור, לרבות הסכמה עם מנכ"ל משרד החקלאות על לוח הזמנים.

אמנון כהן: מגדלי הדגים ישבו איתכם?

בר אור ישעיהו: מגדלי הדגים ישבו איתנו.

בר אור ישעיהו: ישבתי עם אנשיהם ועם אנשי משרד החקלאות לפני שבוע וחצי.

בר אור ישעיהו: הועלו כמה שאלות שניתנו להן תשובות קונקרטיות.

בר אור ישעיהו: מבחינה מקצועית הנושאים האלה..

זבולון אורלב: רק שתדע שלפניי מכתב של יוסי יעיש המזכיר, שמואל גולומב היושב-ראש.

בר אור ישעיהו: זה היה לפני הפגישה איתם.

קריאה: לא הייתה הסכמה, היה דיבור.

זבולון אורלב: חשוב שתאמר אם הייתה הסכמה או לא הייתה הסכמה.

בר אור ישעיהו: היו 2 טענות.

אמנון כהן: חבר הכנסת אורלב, בכל הידברות יש הסכמות?

זבולון אורלב: אנחנו רוצים לדעת אם הייתה או לא הייתה.

זבולון אורלב: בשבילי זה שיקול חשוב.

זבולון אורלב: אם היא הייתה זאת נקודה לתמוך, אם היא לא הייתה זאת סיבה בשבילי להתנגד.

בר אור ישעיהו: עם מנכ"ל משרד החקלאות הייתה הסכמה.

בר אור ישעיהו: ציינתי במפורש שזה פרוטוקולים של מועצת רשות המים.

בר אור ישעיהו: הייתה הסכמה עם מועצת רשות המים, לרבות זה של יוסי ישי.

זבולון אורלב: עם ארגון המגדלים.

בר אור ישעיהו: עם ארגון המגדלים עלו 2 סוגיות.

בר אור ישעיהו: סוגיה אחת של שאלות טכניות מקצועיות.

בר אור ישעיהו: דנו איתם בזה.

בר אור ישעיהו: החזרנו להם תשובה.

בר אור ישעיהו: אפשר לדון בזה כאן, לפרט את העניין הזה.

בר אור ישעיהו: לדעתי זה להנחת דעת.

בר אור ישעיהו: שאלה שנייה הייתה אם יש תקציבים.

בר אור ישעיהו: בעניין הזה באתי ליוסי ישי, מכובדי, לפני למעלה מחצי שנה ואמרתי שיש קק"ל, שיפנו לקק"ל.

בר אור ישעיהו: קק"ל הם גוף טבעי להשתתף בעניין הזה, כי הם עוזרים בפיתוח המדינה.

אמנון כהן: כן, אבל לא במקום המדינה.

אמנון כהן: הם מוכנים לעזור לפרויקטים.

אמנון כהן: הם לא במקום המדינה.

אמנון כהן: אני מכיר אותם, הם אנשים טובים.

בר אור ישעיהו: הם לא במקום המדינה.

בר אור ישעיהו: משרד החקלאות כבר הודיע על נכונותו לתרום לפרויקט.

בר אור ישעיהו: לדעתי אפשר היה והיינו מוכנים לעזור לזה.

בר אור ישעיהו: אמרתי להם שאנחנו מוכנים לעזור בעניין של קק"ל ככל שירצו, כי יש לנו קשרי גומלין ברמה הגבוהה ביותר של השר מול יושב-ראש קק"ל.

בר אור ישעיהו: הם נפגשים לעיתים מזומנות.

בר אור ישעיהו: אפשר היה להגיע להבנות בעניין הזה.

בר אור ישעיהו: יש גם את משרד הנגב והגליל שמשום מה נשמט.

בר אור ישעיהו: הוא משרד מתקצב של פריפריה.

בר אור ישעיהו: המשרד להגנת הסביבה הוא לא משרד מתקצב.

בר אור ישעיהו: יש משרדי חקלאות, נגב וגליל, קק"ל שאפשר איתם לתפור חבילה.

בר אור ישעיהו: את זה אמרנו למשרד החקלאות לפני למעלה מחצי שנה.

בר אור ישעיהו: את זה אמרנו למגדלים לפני שבוע וחצי.

בר אור ישעיהו: התקנות האלו נמצאות על השולחן בצורה סופית, לא בהריון מתקדם.

בר אור ישעיהו: הן נמצאות כבר ערב לידה מזה כשנה.

בר אור ישעיהו: אפשר היה לפנות לגופים האלה במקום לצפות שאולי הפריץ ימות.

בר אור ישעיהו: בגלל זה היום ההתנהלות היא למתוח את הדיון והפריץ ימות.

בר אור ישעיהו: באותו דיון שהיה עם מועצת רשות המים סוכם על לוח זמנים סביר מעבר למה שרצינו.

בר אור ישעיהו: אנחנו רצינו לוח זמנים קצר של שנה וחצי מאז הישיבה שהייתה בדצמבר 2011.

אמנון כהן: למה לוח זמנים?

בר אור ישעיהו: ליישום התקנות.

בר אור ישעיהו: דיברנו על שנה וחצי מאז דצמבר 2011.

בר אור ישעיהו: במקום זה סוכם על היערכות תקציבית של סוף 2014.

בר אור ישעיהו: אני חושב שבעניין הזה הלכנו מעל ומעבר למה שסביר.

בר אור ישעיהו: אוקי, בוא נאמר שהלכנו לגבול הסביר.

בר אור ישעיהו: אלו הסכמות שאני מצפה שהמשרד שלנו יצטרך לתת.

בר אור ישעיהו: זה לא סביר שהמשרד שלנו יצטרך להביא כסף בשביל המגדלים.

בר אור ישעיהו: הוא הרגולטור שלהם.

אמנון כהן: משרד האוצר הצטרף אלינו לדיון.

אמנון כהן: מעין, תעדכני את הוועדה.

אמנון כהן: התקנות הוכנו ברמה המקצועית.

אמנון כהן: אני הבנתי שהיו פחות או יותר תיאומים.

אמנון כהן: בלי תקציב לא נוכל לאשר את התקנות האלו.

אמנון כהן: אני רוצה לברך את מגדלי הדגים שאומרים שהם נרתמים ברמה הלאומית.

אמנון כהן: הם הסכימו כבר ל-50%.

אמנון כהן: ב-50% הנותרים הועלו קק"ל, הנגב והגליל, משרד החקלאות, הגנת הסביבה והאוצר.

אמנון כהן: תגידי איפה זה עומד בדיונים שלכם.

אמנון כהן: בלי תקציב אני לא יכול לאשר את התקנות.

אמנון כהן: יש כאלה שאומרים שקודם נאשר, אחר כך נראה.

אמנון כהן: מה יקרה?

אמנון כהן: יעברו שנה, שנתיים והמגדלים האלה יהפכו להיות עבריינים.

אמנון כהן: הם לא יוכלו לעמוד בלוח הזמנים בלי כסף.

אמנון כהן: את החלק שלהם הם ייתנו, אבל רק עם החלק שלהם הם לא יוכלו לעשות את הדברים.

אמנון כהן: אני לא יכול לאשר את התקנות בלי תקציב ראשוני.

אמנון כהן: יכול להיות שהוא יהיה רב-שנתי.

אמנון כהן: נחליט אם זה שנה, שנתיים, שלוש, ארבע, חמש, שש, עשרים.

אמנון כהן: אם זה קשה לכם נוכל אולי לפרוס ליותר שנים.

אמנון כהן: לא יכולות לצאת מפה תקנות ללא תקציב.

אמנון כהן: איפה זה עומד בדיונים על-מנת שאני אדע איך להתקדם עם התקנות האלו?

מעין נשר: אנחנו מכירים את הנושא והיו לנו דיונים בנושא עם משרד החקלאות.

מעין נשר: הייתה גם הידברות עם ארגון המגדלים.

מעין נשר: אין לנו התנגדות או עמדה לעניין התקנות, זה עניין מקצועי .

אמנון כהן: אני מדבר רק על התקציב.

מעין נשר: התקבלה החלטה במועצת רשות המים שאומרת שיש אישור להביא את התקנות.

מעין נשר: מבחינת תמיכות.

מעין נשר: ענף המדגה זוכה לתמיכות עקיפות של הצרכנים באמצעות מכסים גבוהים שמוטלים על כל הדגים שמגודלים בארץ.

זבולון אורלב: לא על כל הדגים.

מעין נשר: על הדגים שמגודלים במאסות גדולות.

מעין נשר: אני חושבת שעל כולם.

מעין נשר: אפילו על הדגים שדגים פה בים, שזה לא קשור אליכם, יש מכס גבוה.

מעין נשר: יש מכס של 6.5 שקלים לקילו על דג אמנון.

מעין נשר: בפילה זה עומד על 15 שקלים.

אמנון כהן: תעזבי, זה רובד אחר.

אמנון כהן: אנחנו רוצים עכשיו להגן על הסביבה.

מעין נשר: הגנה באמצעות מכס היא תמיכה בענף.

מעין נשר: אמנם התמיכה הזאת היא לא תמיכה תקציבית.

מעין נשר: .

אבשלום וילן: כמה סך התמיכות במדינת ישראל לעומת ה-OECD בחקלאות?

אבשלום וילן: תגידי לחברי הוועדה.

מעין נשר: הענף הזה מקבל תמיכה בהיקפים גבוהים.

מעין נשר: המכסים בענפים אחרים - אפילו בענפי חקלאות אחרים - הם לא בהיקפים האלה.

מעין נשר: יש פה ענף מוגן שנתמך על ידי הצרכנים.

מעין נשר: הוא עכשיו בא ואומר שאם רוצים לעשות לו רגולציה סביבתית צריך לממן לו את ההון.

אמנון כהן: חלק.

מעין נשר: לא.

מעין נשר: הוא רוצה 100%.

אמנון כהן: 50% הם מוכנים.

אמנון כהן: .

מעין נשר: הם מבקשים שמדינת ישראל תממן לו את ההשקעות.

אמנון כהן: כל מה שאמרת לא מעניין אותי כרגע.

אמנון כהן: מעניין אותי כרגע שיש עכשיו תקנות, שאנחנו מטילים עליהם חובה חדשה.

אמנון כהן: הם מזדהים עם החובה הזאת, כי הם בעד הגנת הסביבה, בעד הנחלים.

אמנון כהן: אם צריך כמה שפחות לזהם הם נרתמים.

אמנון כהן: את אומרת 100%.

אמנון כהן: הם בטוב ליבם רוצים להשתתף ב-50%.

אמנון כהן: הצרכנים ממנים 50% בזה שהם משלמים את המס.

אמנון כהן: יש פה פרויקט לאומי שרוצים לעזור להם.

אמנון כהן: יש פה חוסר של 50%.

אמנון כהן: אפשר לעשות עבודת מטה באוצר, להביא את הנגב והגליל, קק"ל, חקלאות, המשרד להגנת הסביבה.

אמנון כהן: האוצר ישלים את מה שיהיה חסר.

אמנון כהן: צריך למצוא 60 מיליון שקל במהלך תקופה, לא מיידי.

אמנון כהן: אם תגידי שקשה לך ואת רוצה 10 שנים, יהיה 10 שנים.

אמנון כהן: אתם תחליטו.

אמנון כהן: מי שבעל המאה הוא בעל הדעה.

אמנון כהן: כל מה שתגידי עכשיו לא יעזור.

אמנון כהן: תגידי לי תשובה מתי יהיו 60 מיליון, בכמה שנים המדינה מסוגלת להביא את הכסף.

אמנון כהן: את יכולה לחבר בין כל הגורמים.

אמנון כהן: אם תגידי שאת רוצה עוד שנה להתארגן אנחנו ניתן לך.

אמנון כהן: התקנות על השולחן.

אמנון כהן: אני צריך לקבל החלטה.

אמנון כהן: בלי תקציב זה לא עובר.

אמנון כהן: אם את צריכה עוד שבוע, נעשה עוד שבוע.

אמנון כהן: אם תגידי שאת מתחייבת להביא את ה-60 מיליון בפריסה כזו וכזו ושיש עבודת מטה אנחנו נאשר את התקנות.

אמנון כהן: אני צריך לשמוע ממך.

אמנון כהן: כל מה שנותנים, הכל בסדר.

מעין נשר: כרגע עמדת משרד האוצר היא שלא יוקדש תקציב מיוחד לנושא הזה.

מעין נשר: אנחנו מוכנים להמשיך בהידברות, אנחנו אף פעם לא אומרים לא לדבר, אבל אנחנו בהחלט..

מעין נשר: תשובתי נעשית אחרי שהיה תהליך של הידברות.

מעין נשר: אנחנו, כמו שאמרתי, מכירים את הענף, יודעים שהוא ענף מוגן, נתמך על ידי מקורות אחרים.

מעין נשר: אנחנו לא רואים לנכון להביא תקציב.

מעין נשר: הגזירות הכלכליות שעברו אתמול לא עברו על רקע של כלום.

מעין נשר: יש מחסור גדול.

אמנון כהן: אנחנו הזכרנו גם את זה.

מעין נשר: אולי בשנה יותר טובה יכולתי להגיד תשובה יותר משמחת.

אמנון כהן: לא צריך את התקנות?

מעין נשר: לא אמרתי לעניין התקנות.

אמנון כהן: זה ביחד.

מעין נשר: אמרתי שמדינת ישראל לא יכולה.

אמנון כהן: אם אין תקציב לא יהיה.

אמנון כהן: גם את הכבאות רצו להביא בלי תקציב.

אמנון כהן: בסוף נתנו מיליארד שקל מאיזה שהוא מקום.

אמנון כהן: צריך היה לעשות קיצוץ flat במשרדי הממשלה כדי לממן.

מעין נשר: זאת עמדת המשרד.

אמנון כהן: קק"ל, איך אתם נרתמים לפרויקט הלאומי הזה?

אמנון כהן: אני לא אומר שהאחריות היא עליכם, אבל איך תהיו חלק מהפרויקט?

זבולון אורלב: לא במקום הממשלה.

אמנון כהן: אמרתי שלא במקום.

אברי קדמון: אין גוף ממלכתי שהשקיע בשיקום נחלים כמו שהשקיעה הקרן הקיימת לישראל.

אברי קדמון: משנות ה-90 עד היום קק"ל השקיעה מאות מיליוני שקלים בשיקום נחלים ובסילוק הביוב מהנחלים.

אברי קדמון: הנושא הזה קרוב מאוד מאוד לליבנו.

אברי קדמון: אנחנו משתפים פעולה עם המשרד להגנת הסביבה ועם משרדים אחרים.

אברי קדמון: אחרי הישיבה הזאת היום יש לי ישיבות נוספות שעוסקות בדיוק בעניינים שבהם מדובר כאן.

אברי קדמון: הנושא של חיזוק הפריפריה ומתן פרנסה הולמת לקיבוצים ולישובים החקלאים זו אחת מאבני הבוחן ואבני היסוד שעליה בנויה קק"ל.

אברי קדמון: הדברים האלה הם דברים שעליהם קק"ל לא יכולה לוותר ולעולם לא תוותר.

אברי קדמון: אני אומר לכם קטגורית שאנחנו חושבים שזה ממש לא נכון להעמיד פתרון שיבחר בין איכות הסביבה לפרנסה.

אברי קדמון: אנחנו חושבים שהדברים האלה צריכים להיות משולבים.

אברי קדמון: אני בטוח שהם יכולים להיות משולבים.

אברי קדמון: לפני שהתחילה הישיבה היו לי כמה דקות כדי לעבור על המסמך הזה.

אברי קדמון: אני אומר לכם שחלק מהדברים שכתובים במסמך הזה הם דברים שלא רק הדייגים לא יוכלו לעמוד בהם, גם שום מתקן טיפול שפכים הולם במדינת ישראל לא יוכל לעמוד בו.

אברי קדמון: הדברים שיסוכמו פה במסמך הזה חייבים.

אברי קדמון: .

זבולון אורלב: אתה מדבר על הצעת התקנות?

זבולון אורלב: מה זה המסמך הזה?

אברי קדמון: אני מדבר על תקנות בריאות העם (תקני איכות מי פלט מבריכות דגים וכללים לטיפול בהם), התשע"ב-2012.

אברי קדמון: אנחנו חושבים שמסמך שיוצא מכאן מתוך מטרה שיהווה איזה שהוא מסמך מחייב למדגה ולא יביא כליה על הענף, צריך להיות מוסכם גם עם הדייגים.

אברי קדמון: כל הנושא של ההחדרה שלו צריך להיות משולב כך שהטכנולוגיה תתפתח לאורך הזמן ותאפשר לדייגים לאט לאט להתאים את עצמם למה שנדרש בנחלים ולמה שנדרש בכל מה שקשור לאיכות הסביבה.

אברי קדמון: כל זה לא בא על חשבון איכות הסביבה, שזה נושא שמאוד מאוד קרוב לליבנו.

אברי קדמון: קק"ל הולכת להגדיל את התקציבים שהיא משקיעה בשיקום נחלים בשנים הקרובות.

אברי קדמון: זה נושא שנמצא אצלנו עכשיו בדיונים.

אברי קדמון: הוא יבוא לידי ביטוי גם בתקציבים של קק"ל.

אברי קדמון: את ההתחייבויות אני לא יכול להביא לכאן.

אברי קדמון: אלה דברים שנידונים ברמה של מדיניות ויסוכמו על ידי הדירקטוריון שלנו.

אברי קדמון: אני רק יכול להגיד לסיכום שהנושא הזה חייב להיות נושא מקובל ומסוכם על ידי שני הצדדים, בשום פנים ואופן לא במצב שבו פתרון אחד ימומש על חשבון.

אברי קדמון: .

אמנון כהן: אמרת כמה כסף?

אמנון כהן: אני צריך כסף.

אברי קדמון: אנחנו מדברים על הגדלת התקציבים השנתיים שלנו בסדר גודל של 15 מיליון עד 20 מיליון לנושא של שיקום נחלים.

אברי קדמון: מה החלק מזה שיופנה לטובת הנושא של מט"שים או מתקנים שמטפלים במי בריכות, אני לא יכול להגיד.

קריאה: זה לא מט"ש.

אברי קדמון: הדברים האלה מסוכמים אצלנו אחרי שאנחנו רואים תכניות.

אברי קדמון: רק אז אנחנו יודעים להתייחס לפרטים הקטנים.

אברי קדמון: אומרים שאלוהים מצוי בפרטים הקטנים.

אברי קדמון: כאשר הדברים יסוכמו ויגובשו לכלל תכנית, נוכל לראות כיצד אנחנו משתלבים.

אמנון כהן: משרד החקלאות, יש משהו חדש?

דוד ירוסלביץ: עוד תוספת קטנה.

דוד ירוסלביץ: קודם התייחסתי רק לשאלה שלך.

דוד ירוסלביץ: אני מוכרח להצטרף לדברי ישעיהו.

דוד ירוסלביץ: אני חושב שזה נכון.

דוד ירוסלביץ: התקנות לובנו מזה שנתיים ימים עם אנשי משרד החקלאות, כולל ההסכמה שלנו לאשר אותן במועצת רשות המים.

דוד ירוסלביץ: יש לנו עוד הערה אחת לגבי התקנות, וזה לוח הזמנים.

דוד ירוסלביץ: אני רוצה טיפה להתייחס לזה, כי לוח הזמנים בתקנות הוא לוח זמנים שהדייגים, ענף המדגה לא יוכל לעמוד בו.

אמנון כהן: את זה נפתור אחר כך.

אמנון כהן: תביא כסף.

דוד ירוסלביץ: אנחנו נותנים כסף.

אמנון כהן: כמה?

דוד ירוסלביץ: גם אנחנו כמו כל משרד תלויים בסוף באגף התקציבים באוצר, מעבר למה שקיצצו לנו אתמול אחר הצהריים.

דוד ירוסלביץ: אנחנו נביא את הכסף שלנו.

דוד ירוסלביץ: זה built in בהחלטת הממשלה.

דוד ירוסלביץ: אני רוצה רגע להתייחס לתקנות.

דוד ירוסלביץ: בדקנו את כל הרפורמות שנעשו בארץ ובעולם במהלך השנים האחרונות.

דוד ירוסלביץ: באף אחת מהן לא היה יישום תוך שנתיים.

דוד ירוסלביץ: בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה ובהשתתפות תקציבית של שני הגופים ומגדלי הדגים אנחנו הולכים לפיילוט בנושא המדגה.

דוד ירוסלביץ: הולכים לפיילוט שמטרתו לבחון אם ניתן להגיע לאותם פרמטרים שהסכמנו עליהם.

אמנון כהן: הפיילוט התחיל?

דוד ירוסלביץ: הפיילוט התחיל.

דוד ירוסלביץ: הוא בשלבי מכרז.

אמנון כהן: מתי תדעו את המסקנות של הפיילוט?

דוד ירוסלביץ: תוך שנתיים.

אמנון כהן: נחכה שנתיים עד שייגמר העניין.

דוד ירוסלביץ: לא ביקשתי לחכות שנתיים.

אמנון כהן: איך תדע אם התקנות ישימות, לא ישימות?

דוד ירוסלביץ: את היישום ביקשתי לראות.

קריאה: אחרי זה צריך לבצע כמה שנים.

אלכס מילר: אם הפיילוט לא יעבוד ובעוד שנתיים תבואו ותגידו שאתם צריכים עוד 70%.

אלכס מילר: .

אמנון כהן: ישנו.

אלכס מילר: ואז עוד פעם תביאו.

אלכס מילר: .?

אמנון כהן: בטח.

דוד ירוסלביץ: או שכן או שלא.

דוד ירוסלביץ: כל מה שאנחנו כמשרד החקלאות מבקשים בתקנות זה לשנות את לוח הזמנים.

דוד ירוסלביץ: לוח הזמנים פה צפוף.

אמנון כהן: הכל מותנה בכסף.

אמנון כהן: 15 מיליון יש כל שנה?

דוד ירוסלביץ: לנו יש את החלק שלנו.

אמנון כהן: כמה?

אמנון כהן: 2.5 יש לך.

דוד ירוסלביץ: זה מה שיש לנו.

דוד ירוסלביץ: אנחנו את שלנו ניתן למרות הקיצוץ.

דוד ירוסלביץ: יעלה לנו בדברים אחרים שמשרד החקלאות עוסק בהם.

דוד ירוסלביץ: נושא שני - פה אני רוצה להצטרף לחברי הכנסת הנכבדים שביקשו וגם השרה שפנתה אליך וביקשה - זה לדחות את אישור התקנות עד שהצעת המחליטים מאושרת בממשלה.

אמנון כהן: מתי היא תאושר?

דוד ירוסלביץ: היא על שולחן הממשלה.

אמנון כהן: דנים שם עכשיו רק על גזירות.

אמנון כהן: עובדים כבר עכשיו על הגזירות בתקציב 2013.

דוד ירוסלביץ: אין לנו הערות על התקנות מלבד לוח הזמנים, אבל אנחנו מבקשים לדחות את האישור שלהן עד לאישור הצעת המחליטים.

אמנון כהן: אתם לא קובעים לוועדה מה לעשות.

דוד ירוסלביץ: אמרתי שאנחנו מבקשים, לכן השרה פנתה.

אמנון כהן: נתתי חודשיים.

אמנון כהן: חודשיים אתם טוחנים מים.

אמנון כהן: הבנתי מקק"ל שאין כסף.

אמנון כהן: בדקתם עם הנגב והגליל?

אמנון כהן: יש להם שם הרבה עודפים.

מעין נשר: אני לא אחראית על משרד הנגב והגליל.

מעין נשר: אולי משרד החקלאות דיבר איתם.

אמנון כהן: אתם באוצר שולטים בכל משרדי הממשלה.

אמנון כהן: חקלאות, דיברתם עם משרד הנגב והגליל?

דוד ירוסלביץ: לא ידוע לי.

אמנון כהן: זה עוד מקום שציינו כאן.

דוד ירוסלביץ: אנחנו מכירים אותו טוב.

דוד ירוסלביץ: אנחנו שותפים נאמנים.

אמנון כהן: ידידי, זה בסדר שאתה רוצה שלא נאשר את התקנות.

אמנון כהן: אתה מבקש לדחות לתקופה מסוימת.

אמנון כהן: אולי בסופו של דבר אני אקבל את הבקשה.

אמנון כהן: אני רוצה לדיון הבא שתבוא אלי עם תקציב אחרי שכבר עשית עבודת מטה מול האוצר, מול נגב וגליל, מול קק"ל.

אמנון כהן: אולי גם המשרד להגנת הסביבה יירתם לפרויקט לאומי בשנה הראשונה.

אמנון כהן: בשנה הראשונה הוא ייתן 2.5.

אלון זסק: הוא כבר נתן.

אמנון כהן: אני יודע.

אמנון כהן: אני מדבר על עוד שנה.

אמנון כהן: השר להגנת הסביבה מאוד מוכשר ומאוד מקושר.

אמנון כהן: תיעזרו בכישוריו, כי הוא באמת אחד השרים הבולטים והטובים במדינת ישראל.

אמנון כהן: אני חושב שבשילוב הזה של כולם יחד הוא יוכל להוביל מהלך כדי לעזור.

אמנון כהן: אני רוצה לאשר את זה במיידית, כי זה טוב לסביבה, זה טוב לכולם.

אמנון כהן: אנחנו לא רוצים להרוג ענף.

ליאורה עופרי: רק נקודת אור בהקשר של הכסף.

ליאורה עופרי: אנחנו מדברים פה על תקנות שמותקנות בין היתר גם מכוח חוק רישוי עסקים.

ליאורה עופרי: גידול דגים זה עסק לכל דבר ועניין.

ליאורה עופרי: נכון שהמדיניות הממשלתית בתחום החקלאות מאוד מסבסדת ובעד, אבל לא יכול להיות שלעניין הפעלת עסק..

ליאורה עופרי: כל עסק אחר ברשימת הפריטים טעון רישוי לפי חוק רישוי עסקים.

ליאורה עופרי: תנאי לאישור תקנות שהן רגולציה על אותו ענף, על אותו סקטור, אם זה תעשייה, אם זה בריאות ואם זה חקלאות, הוא תקצוב מכספי המדינה.

ליאורה עופרי: זה עסק לכל דבר.

ליאורה עופרי: נכון שמדובר פה על מדיניות.

ליאורה עופרי: .

זבולון אורלב: איך את אומרת את זה?

זבולון אורלב: אני יושב בוועדת כספים.

זבולון אורלב: כל יום מאשרים תקנות וחוקים שרק מטיבים עם הטייקונים, עם הפירמות ועם החברות.

אמנון כהן: לא תמיד.

זבולון אורלב: לעסקים לא עושים.

זבולון אורלב: .

ליאורה עופרי: יש דרכים אחרות לתמרץ את אותם עסקים, כמו שהציגה פה נציגת משרד האוצר.

ליאורה עופרי: יש מענקים מכל מיני חקיקות שקיימות.

אמנון כהן: אין לי בעיה שתתנו להם מענק בגובה 50%.

ליאורה עופרי: יש גם את החוק לעידוד השקעות הון בחקלאות.

ליאורה עופרי: יש מגוון תמריצים.

אבשלום וילן: את יודעת כמה כסף יש בחוק לעידוד השקעות הון?

אבשלום וילן: תלמדי את הנושא.

ליאורה עופרי: אני מדברת מהפן המשפטי.

ליאורה עופרי: רגולציה והסדרה הם לא תנאי..

ליאורה עופרי: לא בצידן של כל התקנות שהמשרד להגנת הסביבה הביא או כל משרד ממשלתי אחר הביא היה מימון ממשלתי כדי לאפשר את היישום שלהן.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, הענף הזה מייצר 240 מיליון שקל בשנה.

אבשלום וילן: עלות הרפורמה היא 120.

אבשלום וילן: תסביר לי היועצת המשפטית המכובדת איך 50% מהמחזור מממנים באופן עצמי.

אבשלום וילן: אני מאוד בעד התקנות, שיהיה ברור.

אבשלום וילן: אני חושב שאיכות הסביבה, ניקיון מי הנחלים מאוד חשוב, אבל המשמעות היא שבעוד שנתיים העסקים לא ישרדו.

אבשלום וילן: בענפי החקלאות, כמו ברפת, כמו בלול, כמו בדגים, כאשר רוצים להוביל רפורמות מבניות המדינה משתתפת.

אבשלום וילן: מדובר בהשקעות מאוד בעייתיות לטווחים מאוד ארוכים.

אבשלום וילן: כל סיפור המכסים הוא לחלוטין לא ממין העניין.

אבשלום וילן: 80% מהדגים בארץ מגיעים מסין וממקומות אחרים.

אבשלום וילן: פה מדובר על דגים טריים שיש להם שוק.

אבשלום וילן: אני לא צריך להסביר לכם מי הם צרכני הדגים הטריים החיים.

אמנון כהן: אתה יכול לפרט מי הצרכנים?

אבשלום וילן: כולכם יודעים את זה.

אבשלום וילן: יש קבוצה פריקית של דגים חיים.

אבשלום וילן: זה לא פלח מי יודע מה גדול, אבל הוא מורכב מכל שכבות האוכלוסייה.

אבשלום וילן: בדקנו את זה.

אבשלום וילן: מדברים פה על סבסודים, על עזרה בהשקעות הון.

אבשלום וילן: אם לא הייתי כל כך עצוב הייתי מתחיל לצחוק.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, אנחנו במקום השלישי מלמטה.

אבשלום וילן: יש 36 מדינות ב-OECD.

אבשלום וילן: ב-2 מדינות התמיכה הישירה והעקיפה בחקלאות היא פחות מאיתנו, ב-34 מדינות יותר.

אבשלום וילן: נותנים לנו פה הרצאות שהענף הזה מסובסד.

אבשלום וילן: כן, אם אגף התקציבים היה יכול – אני אומר לך ביושר, יש לי מספיק שעות איתם - הוא היה סוגר את בריכות הדגים.

אבשלום וילן: הם חושבים שמבחינה כלכלית עדיף להביא לישראל מנורבגיה, מסקנדינביה ולא לגדל פה דגים.

אבשלום וילן: זה מה שהם אומרים גלויות.

מעין נשר: זה לא מה שאמרנו.

אבשלום וילן: זה לא מה שאמרת, זה מה שבשיחות פרטיות פעם אחרי פעם הבוסים שלך אמרו לי ביושר.

אבשלום וילן: מבחינתם שהענף לא יתקיים.

אבשלום וילן: זאת עמדה לגיטימית.

יורם קרין: כל ההתיישבות לא כלכלית.

אבשלום וילן: אתה צריך להחליט אם את דן אשר על גבול הלבנון, אם את עמק המעיינות, אם את כל היישובים שקיימים משנות ה-30 ומתבססים על הענף הזה, מבחינה לאומית שווה לסגור.

אבשלום וילן: מדברים פה על איכות הסביבה?

אבשלום וילן: יושבים פה המומחים בארץ לכל נושא נדידת הציפורים.

אבשלום וילן: הם ידברו על התרומה לאקולוגיה, למאזן בעלי החיים בבריכות האלו בעמק בית שאן.

אבשלום וילן: אתה יודע מה זה תורם ברמה הלאומית?

בר אור ישעיהו: הזיהום לא תורם לזה כלום.

אבשלום וילן: אמרתי שאני בעד פתרון לשאלת הזיהום, אבל אתה מתעקש על שנתיים כאשר בדנמרק זה לקח 10 שנים.

אבשלום וילן: הדנים הם לא איטיים.

אבשלום וילן: הם רצים - לפחות בכדורגל - הרבה יותר מהר מאיתנו.

אבשלום וילן: הם לא בדיוק מטומטמים.

אבשלום וילן: הדברים האלה לוקחים זמן.

אבשלום וילן: אם היית יושב ביושר היית אומר 4 שנים פיילוטים.

אבשלום וילן: אתם לא באים בידיים נקיות.

אבשלום וילן: אתם עושים תרגיל פרלמנטרי לא הגון.

אבשלום וילן: משרד החקלאות היה צריך להביא את זה לממשלה לאישור כספי.

אבשלום וילן: אתם רצתם עם התקנות בניסיון לעקוף.

בר אור ישעיהו: כמה נחכה?

אבשלום וילן: ישעיהו, התרגיל הזה לעקוף את הממשלה, ששר בממשלה נותן לכם הוראה להביא את זה לוועדה כאשר שרה שנייה אומרת שזה חייב קודם אישור ממשלה, הוא תרגיל לא ראוי בלשון המעטה.

אבשלום וילן: אין הרבה תקדימים פרלמנטריים.

אבשלום וילן: היושב-ראש עמד על כבוד הכנסת.

אבשלום וילן: .

אמנון כהן: אני אשם.

אבשלום וילן: אתה לא אשם.

אבשלום וילן: יושב-ראש הוועדה עמד על כבוד הכנסת.

אבשלום וילן: אני הרבה שנים פה.

אבשלום וילן: לא ראיתי הרבה תרגילים כאלה.

אבשלום וילן: זה תרגיל, זאת מניפולציה, זה לא ידיים נקיות.

אבשלום וילן: אנחנו, החקלאים, מוכנים ללכת לרפורמה, מוכנים לשים מכספנו.

אבשלום וילן: אנחנו רוצים שזה יהיה ביושר, בזמן נתון ושכל אחד יביא את המקורות.

אבשלום וילן: לא באוויר.

אבשלום וילן: זה לא ציורים של שגאל באוויר, זה על הקרקע.

אמנון כהן: הצבעה לא תתקיים היום.

אמנון כהן: הזמן של הוועדה יקר, לכן אנחנו נקריא את התקנות, נשמע את התגובות של האנשים ונדע איך לקדם.

אמנון כהן: אחרי התגובות של האנשים נשנה את התקנות.

אמנון כהן: השר יצטרך להחליט אם הוא רוצה לחתום על התקנות האלו או לא.

אמנון כהן: אני לא יכול להכתיב לשר, אבל אני יכול להגיד שרוח הוועדה הייתה שבסעיף כזה וכזה משנים.

אמנון כהן: אם השר ירצה הוא יחתום, אם הוא לא ירצה, שלא יחתום, זה עניין שלו.

ליאורה עופרי: תקנות בריאות העם (תקני איכות מי פלט מבריכות דגים וכללים לטיפול בהם), התשע"ב-2012.

ליאורה עופרי: בתוקף סמכויותיי לפי סעיף 62ב(א) לפקודת בריאות העם, 1940 (להלן – פקודת בריאות העם), לפי סעיפים 20ד(א)(2) ו-20יג(א) לחוק המים, התשי"ט-1959 (להלן – חוק המים), בהתייעצות עם מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, לפי סעיפים 5,7 ו-18 לחוק מניעת מפגעים, התשכ"ה-1961 וסעיף 10א לחוק רישוי עסקים, התשכ"ח -1968 (להלן – חוק רישוי עסקים), בהתייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לפי סעיף 62ב(א) לפקודת בריאות העם ולפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977 (להלן – חוק העונשין) אני מתקין תקנות אלה: מטרה.

ליאורה עופרי: מטרת תקנות אלה להגן על הסביבה, לרבות על מקורות מים, מערכות אקולוגיות, המגוון הביולוגי ומשאבי טבע אחרים, וכן על בריאות הציבור, מפני זיהום הנובע מבריכות לגידול דגים, למנוע ולצמצם זיהום כאמור ומפגעים סביבתיים אחרים, והכל, בין השאר, באמצעות הטלת חיובים וקביעת הוראות בהתאם לתקנות אלה.

ליאורה עופרי: הגדרות.

ליאורה עופרי: בתקנות אלה – "אתר האינטרנט" – אתר האינטרנט של המשרד להגנת הסביבה; "בוצה" – תוצר לוואי הנוצר בתהליך טיפול במי פלט במיתקן טיפול, למעט תוצר כאמור המתקבל בתהליך מקדמי של סינון גס; "בריכת דגים" – משק גידול או מאגר מים המיועדים לגידול דגים, לרבות המבנים והחצרים המשמשים לצרכי רבייה וגידול של דגים, וכל מרכיביהם, ובכלל זה בריכות, צנרת ומשאבות, למעט משק כאמור במימי ים תיכון או ים סוף; "דג" – כהגדרתו בפקודת הדיג,1937; "דוגם מוסמך", "דיגום חטף", "דיגום מורכבי יומי", ה"ספר", "השקיה חקלאית", "ניטור", "מקור מים" – כהגדרתם בתקנות בריאות העם (תקני איכות מי קולחין וכללים לטיהור שפכים) – התש"ע-2010 (להלן – תקנות איכות מי קולחין); "חומר נדיף", "חומר יבש" – כהגדרתם בתקנות המים (מניעת זיהום מים) (שימוש בבוצה וסילוקה), התשס"ד-2004 (להלן – תקנות הבוצה); יצרן מי פלט" – כל אחד מאלה: בעל רישיון עסק, כמשמעותו בחוק רישוי עסקים של בריכת דגים או מי שמוטלת עליו חובה לקבל רישיון כאמור; אדם שבבעלותו, בהחזקתו, בהשגחתו או בפיקוחו פועלת בריכת דגים; "מי פלט" – מים ששימשו לגידול דגים בבריכת דגים, שאינם מיועדים עוד למטרה זו וסולקו ממנה, או שהם מיועדים לסילוק או שיש לסלקם ממנה; "מי פלט מטופלים" – מי פלט שעברו טיפול במיתקן טיפול; "מיתקן טיפול" – מערכת לטיפול במי פלט, לרבות שהייה בבריכת שיקוע למשך לא פחות מ-12 שעות ולא יותר מ-48 שעות, או כל אמצעי או תהליך נוסף שאישר הממונה, המיועדים להפחתת ריכוז המזהמים במי פלט; "ממונה" – עובד המשרד להגנת הסביבה שמינה השר להגנת הסביבה לעניין תקנות אלה, כולן או מקצתן; "מנהל רשות המים" – מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב שמונה לפי סעיף 124יט לחוק המים; "מפגע סביבתי" – כהגדרתו בתקנות חופש המידע (העמדת מידע על איכות הסביבה לעיון הציבור), התשס"ט-2009; "פרמטר" – ריכוז, כמות או תכונה אחרת של חומר או אורגניזם המשמשים מדד לאיכות מי פלט, מי פלט מטופלים או בוצה;

ליאורה עופרי: "תמותה חריגה" – תמותה של 10% ומעלה מסך הביומסה של הדגים בבריכת דגים בודדת ביום.

ליאורה עופרי: איסור הזרמה לסביבה של מי פלט (א) יצרן מי פלט לא יזרים, במישרין או בעקיפין, מי פלט שאינם מי פלט מטופלים לסביבה.

ליאורה עופרי: (ב) יצרן מי פלט לא יזרים מי פלט מטופלים להשקיה חקלאית אלא אם כן מתקיימים בהם הוראות תקנות איכות מי קולחין, בשינויים המחויבים, וכללי בריאות העם (טיהור מי שופכין המיועדים להשקייה), התשמ"א-1981, וכן ניתן היתר לכך לפי סעיף 65א לפקודת בריאות העם ובהתאם לתנאיו, ויש בידי המשתמש הקצאה כדין לפי חוק המים.

ליאורה עופרי: (ג) יצרן מי פלט לא יסלק מי פלט או מי פלט מטופלים לשם שימוש למטרה כלכלית אחרת, אלא אם כן התיר זאת הממונה, ובהתאם לתנאי ההיתר וכן ניתן לכך אישור של רשות בריאות כהגדרתה בסעיף 52א לפקודת בריאות העם ובהתאם לתנאיו, ויש בידי המשתמש הקצאה כדין לפי חוק המים.

ליאורה עופרי: (ד) יצרן מי פלט לא יזרים דגים למקור מים וינקוט את כל האמצעים כדי למנוע הזרמת מי פלט המכילים דגים למקור מים.

ליאורה עופרי: חובות יצרן מי פלט (א) יצרן מי פלט יחזיק ויפעיל את בריכת הדגים שברשותו, בכל עת, באופן יעיל ואמין, וימנע גרימת מפגעים סביבתיים לרבות דליפה של מי פלט לסביבה; במקרה של דליפה של מי פלט ינקוט פעולות ואמצעים הדרושים לשם הפסקתה המיידית, יתקן את הנדרש וישיב את המצב לקדמותו, ככל הניתן.

ליאורה עופרי: (ב) יצרן מי פלט יקים, יפעיל ויתחזק מיתקן טיפול באופן שיימנעו מפגעים סביבתיים.

ליאורה עופרי: (ג) יצרן מי פלט יטפל במי פלט שמקורם בבריכת דגים שברשותו, באופן יעיל ואמין, בכל עת, באמצעות הזרמתם למיתקן טיפול, כך שלאחר הטיפול איכותם לא תחרוג, לגבי כל פרמטר, מן הערכים המפורטים בתוספת הראשונה.

ליאורה עופרי: (ד) בלי לגרוע מחובותיו לפי תקנה ותקנות משנה (א) עד (ג), יצרן מי פלט לא יזרים לסביבה מי פלט או מי פלט מטופלים, אם יש לו יסוד סביר להניח כי הם עלולים לגרום לסכנה לבריאות הציבור או לסביבה, לרבות זיהום של מקורות מים, פגיעה במערכות אקולוגיות, במגוון הביולוגי או במשאבי טבע אחרים או מפגע סביבתי, ידווח על כך לממונה ויהיה רשאי לקבל ממנו הנחיות לגבי הטיפול וסילוק מי הפלט האמורים.

ליאורה עופרי: מגבלות על סילוק מי פלט מטופלים (א) בלי לגרוע מהוראות תקנות אלה, יצרן מי פלט לא יסלק מי פלט מטופלים למקור מים אלא אם כן ניתן לו צו הרשאה לפי סעיף 20יא לחוק המים ולפי תנאיו, והתקיימו כל אלה: למיתקן הטיפול לא יהיה יותר ממוצא אחד לסילוק מי פלט מטופלים; הסילוק יתבצע במהלך תקופה של שלושה חודשים שבין ה-15 באוקטובר ובין ה-15 בינואר בשנה העוקבת בלבד (להלן – תקופת הסילוק).

אמנון כהן: אנחנו את הזמן עוד נשנה, כן?

קריאה: זה לא קשור.

בר אור ישעיהו: היישום הוא בסעיף האחרון.

קריאה: 3 חודשים בשנה אפשר להזרים.

אמנון כהן: איך זה מתבצע עכשיו?

אמנון כהן: כל השנה?

קריאה: כן.

קריאה: זאת תקנה בלתי אפשרית.

ליאורה עופרי: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א)(2) ובלי לגרוע מהוראות תקנה 8, שוכנע הממונה, לבקשת יצרן מי פלט בכתב, כי בשל צרכי גידול ושיווק הדגים קיים צורך בכך, רשאי הממונה לקבוע מועד אחר לתחילתה ולסיומה של תקופת הסילוק בשנה מסוימת, ובלבד שלא תעלה על שלושה חודשים רצופים, ובהתחשב בשיקולים של שמירה על הסביבה, לרבות מקומות מים, מערכות אקולוגיות, המגוון הביולוגי ומשאבי טבע אחרים וכן ביעד הסילוק; הממונה ינמק החלטתו, ימסרה ליצרן מי הפלט ויפרסמה באתר האינטרנט.

ליאורה עופרי: טיפול, סילוק ושימוש בבוצה (א) לא יסלק יצרן מי פלט בוצה ממיתקן טיפול ולא ישתמש אדם בבוצה אלא באישור הממונה; הממונה רשאי להתקנות את האישור בחובות, הגבלות ותנאים הנראים לו נחוצים לשם קיום מטרות תקנות אלה.

ליאורה עופרי: (ב) לא יתיר הממונה שימוש בבוצה למטרת טיוב או דישון קרקע, אלא אם כן מתקיימות הוראות תקנות 4(1) ו-5 עד 8 לתקנות הבוצה, החלות על בוצה סוג א' כהגדרתה בתקנות האמורות.

ליאורה עופרי: (ג) יצרן מי פלט יבצע טיפול לייצוב הבוצה בתהליך שאישר הממונה, טרם סילוקה ממיתקן טיפול, לצורך מניעת מטרדי ריח, התפתחות זבובים ומזיקים והפחתת ריכוזם של מחוללי מחלות.

ליאורה עופרי: (ד) לא יסלק יצרן מי פלט בוצה שלא הותר שימוש בה לפי תקנת משנה (א) אלא באמצעות מוביל פסולת מורשה לפי חוק רישוי עסקים, ליעד סילוק שפינוי בוצה אליו הותר לפי הוראות כל דין, במכל אטום מפני דליפות ושפיכות, באופן ובתדירות שימנעו מטרדים סביבתיים.

ליאורה עופרי: (ה) יצרן מי פלט ינהל רישום מפורט לעניין: משקל הבוצע מסולקת ממיתקן הטיפול, אחוז החומר היבש בבוצה ואחוז החומר הנדיף בחומר היבש; פרטים לגבי סילוק הבוצה, לרבות זהות מקבל הבוצה, מיקום וגודל השטח המיועד לפיזור.

ליאורה עופרי: (ו) הוראות תקנות משנה (א) עד (ה), לא יחולו על יצרן מי פלט המפנה בוצה ממיתקן טיפול שברשותו לבריכת דגים שברשותו.

ליאורה עופרי: ניטור מי פלט מטופלים ובוצה (א) יצרן מי פלט ידגום מי פלט מטופלים ביציאה ממיתקן הטיפול וינטרם לפי הוראות התוספת השנייה; דיגום כאמור, למעט ניטור ספיקה, יבוצע באמצעות דוגם מוסמך ובמעבדה מוסמכת; בתקנה זו, "מעבדה מוסמכת" – מעבדה כהגדרתה בחוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997, שהוסמכה לבצע את הבדיקות הנדרשות בתקנות אלה.

ליאורה עופרי: (ב) יצרן מי פלט ידגום בוצע בעת פינויה ממיתקן טיפול, באמצעות דוגם מוסמך ובמעבדה מוסמכת, לפי הוראות התוספת השלישית.

ליאורה עופרי: (ג) הפרמטרים שבתוספת השנייה והשלישית ייבדקו בשיטות המפורטות בספר שרגישותן מתאימה לרמות המפורטות בתוספות האמורות, לרבות שיטות הדיגום, הבדיקות, אופן שימור הדגימות, אחסונן ושינוען.

ליאורה עופרי: (ד) יצרן מי פלט יתקין ויפעל מד ספיקה רציף במהלך תקופת הזרמת מי הפלט המטופלים, אשר ימדוד את ספיקתם, בנקודת היציאה ממיתקן הטיפול.

ליאורה עופרי: (ה) הממונה רשאי לתת ליצרן מי פלט הוראות בדבר התקנה והפעלה של מכשירי ניטור רציף וחיבורם למערכת מקוונת, לשם ניטור פרמטרים עליהם יורה, וכן הוראות לגבי סוגם, אופן הפעלת וכיולם.

ליאורה עופרי: (ו) הממונה ,לאחר התייעצות עם מי שהסמיך לכך שר החקלאות ופיתוח הכפר, רשאי לדרוש מיצרן מי פלט המזרים מי פלט למקור מים לבצע ניטור במקור המים, באופן שיקבע, לבחינת ההשפעות הבריאותיות והסביבתיות של ההזרמה, ולדווח לו על תוצאות הניטור.

ליאורה עופרי: סמכויות הממונה (א) שוכנע הממונה, לאחר שניתנה ליצרן מי פלט הזדמנות לטעון טענותיו, כי קיים חשש ממשי לפגיעה בבריאות הציבור או בסביבה, לרבות זיהום מקורות מים, פגיעה בקרקע, במערכות אקולוגיות, במגוון הביולוגי או במשאבי טבע אחרים, או מפגע סביבתי, הנובע ממי פלט מטופלים, אף שאיכותם אינה חורגת מהערכים המפורטים בתוספת הראשונה, רשאי הוא לאחר התייעצות עם מי שהסמיך לכך שר החקלאות ופיתוח הכפר להורות על ערך מחמיר יותר לכל פרמטר בהתחשב בעלות הדרישה והשפעתה על יצרן מי הפלט, להורות על הוספת פרמטרים או על ניטורם של מי פלט מטופלים או בוצה בתדירות גבוהה יותר מהקבועה בתוספות השניה והשלישית או לעניין פרמטרים נוספים, ורשאי הוא לתחום הוראותיו בזמן ובתנאים.

ליאורה עופרי: (ב) שוכנע הממונה, לפי בקשה מנומקת בכתב של יצרן מי פט כי מאפייני הגידול של בריכת הדגים ותנאיה מאפשרים סילוק של מי פלט מטופלים בתקופה אחרת מתקופת הסילוק שנקבעה בתקנות אלה, הן מבחינת משכה והן מבחינת מועדיה, והדבר לא יגרום לפגיעה בבריאות הציבור או בסביבה, לרבות זיהום מקורות מים, פגיעה במערכות אקולוגיות, במגוון הביולוגי או במשאבי טבע אחרים או מפגע סביבתית לאחר, רשאי הוא לאחר התייעצות עם מי שהסמיך לשר שר החקלאות ופיתוח הכפר, להורות על תקופת סילוק שונה של מי פלט מטופלים מהאמור בתקנה 5(א)(2), ורשאי הוא לתחום הוראות בזמן ובתנאים.

ליאורה עופרי: (ג) החלטת הממונה, כאמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), תהיה מנומקת, תימסר ליצרן מי פלט ותפורסם באתר האינטרנט; להחלטה המתפרסמת כאמור יצורפו כל המסמכים שהגיש יצרן מי פלט בקשר אליה לממונה.

ליאורה עופרי: פגרי דגים.

ליאורה עופרי: יצרן מי פלט פגרי דגים שמקורם בבריכת דגים לאתר לסילוק פסולת מעורבת מורשה לפי חוק רישוי עסקים, או לכל יעד אחר בהתאם להוראות כל דין, בתדירות ובאופן שימנעו מפגעים סביבתיים, לרבות פליטת ריחות בלתי סבירים.

ליאורה עופרי: שימוש בתוספים, בתרופות וחומרי חיטוי והדברה (א) יצרן מי פטל יעשה שימוש בבריכת דגים שברשותו בתרופות, בחומרי חיטוי, בחומרי הדברה או בחומרים אחרים המוספים למים המסופקים לבריכת הדגים (בתקנות אלה – תוספים), באופן שלא תיגרם פגיעה בסביבה, לרבות זיהום קמור מים, פגיעה במערכות האקולוגיות, במגוון הביולוגי או במשאבי טבע אחרים או מפגע סביבתי.

ליאורה עופרי: (ב) יצרן מי פלט לא יוסיף למי בריכות דגים שבשימושו תוספים העלולים להביא לכך שמי הפלט או מי הפלט המטופלים לא יעמדו בדרישות לפי תקנות אלה.

ליאורה עופרי: (ג) יצרן מי פלט לא יעשה שימוש בתרופה או בכל חומר אחר למטרת רפואה בבריכת דגים, אלא אם כן הא תכשיר רשום כהגדרתו בתקנות הרוקחים (תכשירים), התשמ"ו-1986 בפנקס, במדור תכשירים רפואיים לשימוש וטרינרי, לפי תקנה 2 לתקנות האמורות.

ליאורה עופרי: (ד) יצרן מי פלט לא יעשה שימוש בחומר חיטוי או הדברה, לרבות חומר המיועד למנוע נזק או מחלה בבעלי חיים בבריכת דגים, אלא אם כן הוא תכשיר כהגדרתו בתקנות מחלות בעלי חיים (תכשירים כימיים), התשמ"ב-1982, שמנהל השירותים הוטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר רשם בפנקס לפי תקנה 11 לתקנות האמורות.

ליאורה עופרי: (ה) יצרן מי פלט ינהל רישום מלא ומדויק של התוספים, התרופות, חומרי החיטוי וחומרי ההדברה שהשתמש בהם בבריכת דגים שברשותו, לרבות שמם, כמותם ומועדי השימוש בהם, יגידו למנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר ולממונה במועד הגשת הדוח השנתי.

ליאורה עופרי: מחלות דגים (א) נודע ליצרן מי פלט כי דגים בבריכות הדגים שברשותו נוגעים במחלה או חשודים כנגועים במחלה העלולה לגרום לכך שמי פלט יהוו סכנה לבריאות הציבור או לסביבה, או שקיבל הוראה מרשות מוסמכת לנקוט צעדים עקב קיום מחלה או חשד למחלה בדגים כאמור, ידווח על כך לממונה בהקדם האפשרי.

ליאורה עופרי: (ב) קיבל הממונה דיווח כאמור בתקנה זו או לפי תקנה 4(ד), רשאי הוא ליתן ליצרן מי פלט הוראות לעניין הטיפול במי פלט או סילוקם או לעניין הזרמת מי פלט מטופלים לסביבה או סילוקם בדרך אחרת אף בסטיה מהוראות תקנות אלה, לשם מניעה או צמצום סכנה לבריאות הציבור או לסביבה.

ליאורה עופרי: דוח שנתי (א) עד 30 באפריל של כל שנה, יגיש יצרן מי פלט לממונה ולמנהל רשות המים דוח שנתי הכולל את תוצאות הדיגומים ובדיקות לפי תקנות אלה וכן את הרישום המפורט לעניין סילוק בוצה לפי תקנה 6|(ה).

ליאורה עופרי: (ב) הדוח השנתי יוגש במדיה ממוחשבת ובעותק קשיח אחד, באופן שהורה עליו הממונה, לרבות בגיליון אלקטרוני ויכלול גם גרפים וטבלאות של הממצאים, תקלות מהותיות שאירעו, תכניות לתיקון החריגות, פירוט ציוד שנרכש ותכניות לשיפור, שדרוג והרחבה של מיתקן הטיפול.

ליאורה עופרי: (ג) הממונה יפרסם את הדוח השנתי באתר האינטרנט.

ליאורה עופרי: חריגה מערכים ותקלות (א) התקבלה אצל יצרן מי פלט תוצאת ניטור המצביעה על חריגה מהערכים הקבועים לפי תקנות אלה, יפעל יצרן מי פלט במהירות האפשרית למניעת המשך החריגה או הישנותה, ינטר את איכות מי הפלט המטופלים ויטפל בהם עד הגיעם לערכים הקבועים לפי תקנות אלה; (ב) הממונה רשאי לתת ליצרן מי פלט הנחיות בדבר קיום חובותיו לפי הוראות תקנה זו; ניתנו הנחיות כאמור, יפעל יצרן מי פלט לפי ההוראות שקיבל.

ליאורה עופרי: (ג) יצרן מי פלט ידווח על כל חריגה כאמור בתקנת משנה (א) לממונה, סמוך ככל האפשר לאחר שקיבל את המידע, ולא יאוחר משבוע ימים לאחר קבלתו; הממונה רשאי לדרוש מיצרן מי פלט לדווח לו על חריגה בפרמטרים מסוימים עליהם יורה באופן מיידי ולא יאוחר מ-24 שעות ממועד קבלת המידע.

ליאורה עופרי: (ד) נודע ליצרן מי פלט על תקלה העלולה לגרום לחריגה מהערכים הרבועים לפי תקנות אלה, יפעל לתיקון התקלה ויודיע על כך בהקדם לממונה.

ליאורה עופרי: רישום תוצאות ומסירת מידע לממונה.

ליאורה עופרי: יצרן מי פלט ינהל רישום של כל הנתונים שהוא אוסף לפי תקנות אלה, לרבות נתונים בקשר למי פלט, מי פלט מטופלים, בוצה ותמותה חריגה, וישמור אותם לתקופה שלא תפחת משלוש שנים; הנתונים וכל מידע נוסף, יהיו פתוחים לעיון הממונה ויימסרו לפי דרישה בכל עת.

ליאורה עופרי: בחינת ערכים לפרמטרים נוספים.

ליאורה עופרי: צוות בינמשרדי שימנה המנהל הכללי של המשרד להגנת הסביבה הכולל את נציגי המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד הבריאות והרשות הממשלתית למים וביוב יגיש לשר להגנת הסביבה את המלצתו לקביעת ערכים בתוספת הראשונה ולכלל מוצקים מרחפים וכלל מוצקים מרחפים נדיפים לא יאוחר מיום א' בניסן התשע"ד (1 באפריל 2014).

ליאורה עופרי: שמירת דינים.

ליאורה עופרי: תקנות אלה באות להוסיף על כל דין.

ליאורה עופרי: תחילה (א) תחילתן של תקנות אלה למעט האמור בתקנת משנה(ב), ששה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).

ליאורה עופרי: (ב) תחילתן של – (1) תקנה 5א(2) – שנה מיום התחילה; תקנות 3(א), 4(ב) ו-(ג) – ביום י' בטבת התשע"ה (1 בינואר 2015).

ליאורה עופרי: אלו התקנות שמחייבות את איסור ההזרמה של מי הפלט אל המטופלים למקורות המים, חובת ההפעלה של מתקן טיפול וחובת העמידה בערכים.

ליאורה עופרי: זה בעצם המועד של יישום התקנות.

זבולון אורלב: יש לי 3 הערות מרכזיות.

זבולון אורלב: הערה מרכזית אחת נוגעת לתקנה האחרונה.

זבולון אורלב: במקום שנתיים אנחנו חושבים.

זבולון אורלב: .

אמנון כהן: זה עדיין פתוח.

זבולון אורלב: לאור הניסיון הבינלאומי אני חושב שהמינימום צריך להיות 6 שנים.

זבולון אורלב: כך גם ביקש ארגון המגדלים.

זבולון אורלב: אני אומר לחבריי במשרד להגנת הסביבה שלפעמים האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.

זבולון אורלב: הוויכוחים ימשיכו עוד כמה שנים טובות.

זבולון אורלב: תמיד בסוף צריך למצוא את האיזון הנכון.

זבולון אורלב: אני לא בעד 10 שנים כמו שהיה בדנמרק.

קריאה: 20 שנה.

זבולון אורלב: אני חושב שאפשר ב-6 שנים.

זבולון אורלב: אפשר לעשות תחנת ביניים אחרי 4 שנים כדי לראות איפה זה עומד.

זבולון אורלב: אני מציע להסתדר עם הדבר הזה.

זבולון אורלב: הדבר השני הוא סמכויות הממונה בסעיף 8.

זבולון אורלב: אני חושב שצריך שתהיה ועדה מקצועית ציבורית, לאו דווקא בידי אדם אחד.

זבולון אורלב: יש כאן כמו שראינו לא רק עניין של הגנת הסביבה.

זבולון אורלב: יש כאן עניין שיש לו היבטים רבים מאוד על הנחלים, על הציפורים, על הגנת הסביבה, על הפרנסה.

זבולון אורלב: אי אפשר שאדם אחד יקיף את כל העניין.

זבולון אורלב: אני חושב שצריכה להיות ועדה מקצועית ציבורית מעליו.

זבולון אורלב: הוא צריך לקבל את האישור, להתייעץ עם איזו שהיא ועדה ציבורית כדי שנדע שההיבטים השונים של הסוגיה הזאת נידונו בדבר הזה.

זבולון אורלב: סוגיית התקציב היא הערה מהותית.

זבולון אורלב: לטעמי היה רצוי להכניס אותה לתוך התקנות כך שיהיה ברור.

זבולון אורלב: נער הייתי וגם בגרתי.

זבולון אורלב: אני מכיר את העניין הזה.

זבולון אורלב: אני יכול להראות לך כמה החלטות ממשלה על תקצוב השתנו במהלך זמן.

זבולון אורלב: רק אתמול בלילה שינו החלטות ממשלה בדבר התקצוב של שנת 2012.

זבולון אורלב: המדינה החליטה לשנות תקציבים.

זבולון אורלב: זאת זכותה המלאה.

זבולון אורלב: אני לא שמעתי שבתקנות משתמשים במילה לועזית.

זבולון אורלב: המילה "פרמטר" לא נכנסת למילון העברי שלי.

זבולון אורלב: אפשר לכתוב מודד ערך.

קריאה: מדד.

בר אור ישעיהו: זאת הערה שהמשרד להגנת הסביבה מקבל בחפץ לב.

זבולון אורלב: אני מבקש שתהיה התייעצות רצינית בין משרדי הממשלה לארגון המגדלים.

זבולון אורלב: התיאום הראשון נעשה לפני שבוע.

זבולון אורלב: הארגון נתן הערות.

זבולון אורלב: אף אחת מההערות לא נכנסה לתקנות.

אלון זסק: נפגשו איתם לפני שנה 3 פעמים.

זבולון אורלב: אני חוזר בי.

זבולון אורלב: אני מדבר על השנה האחרונה.

זבולון אורלב: ההתייעצות האחרונה הייתה לפני שבוע ימים.

זבולון אורלב: נמסרו לכם הערות.

זבולון אורלב: אף הערה לא נכנסה.

זבולון אורלב: חברים, מדובר בפרנסה של אנשים.

זבולון אורלב: אומר לכם את זה ידיד שמעוניין בהגנת הסביבה.

בר אור ישעיהו: זה לא מדויק.

דליה טל: אני הייתי זאת שלפני שנתיים וחצי ביקשה לקבוע את התקנות האלו במסגרת דיון על תקנות ועדת ענבר.

דליה טל: ועדת הפנים והגנת הסביבה נתנה למשרד להגנת הסביבה חצי שנה כדי לקבוע את התקנות האלו.

דליה טל: מאז עברו שנתיים וחצי.

דליה טל: שנתיים וחצי עברו מאז שהוועדה הורתה.

דליה טל: אנחנו נמצאים היום באיחור של שנתיים.

דליה טל: אני יושבת בחדר הזה אחת לחודש.

דליה טל: אני שומעת כמה הוועדה הזאת מעוניינת ופועלת למען שיקום נחלי הארץ.

דליה טל: אם לא תתקבל היום החלטה זה לא יהיה ללכת 10 צעדים אחורה, זה יהיה ללכת קילומטרים אחורה.

דליה טל: המטרה של התקנות האלו היא להביא עוד שלב אחד קדימה את נושא שיקום נחלי הארץ.

דליה טל: אתם מדברים פה על כסף.

דליה טל: כסף זה מאוד חשוב.

דליה טל: אני רוצה להזכיר לכם שערכנו כנס לפני שנתיים.

דליה טל: הגשנו במהלך הכנס הזה עבודה.

דליה טל: העבודה הזאת קבעה שהעלות של הרפורמה היא 100 מיליון שקל.

דליה טל: אנחנו שוכחים 3 מיליון שקל למדגה.

דליה טל: אנחנו לא מדברים כאן על 100 מיליון שקל לכל מדגה, אלא על 3 מיליון שקל למדגה.

קריאה: מה גברתי יודעת על רווחיות של מדגה, מה היא יודעת על ההתנהלות?

דליה טל: אנחנו בחדר הזה באים כל הזמן בטענות לרשויות מקומיות חלשות ומדברים על מפעלים מזהמים כאילו המדגה הוא מחוץ לסיפור הזה.

דליה טל: אני רוצה לדעת למה.

דליה טל: המדגה הוא מפעל כמו כל מפעל אחר.

דליה טל: צריך להטיל עליו תקנות שהוא צריך לעמוד בהן.

דליה טל: יושב לידי רמון בן ארי.

דליה טל: לפני חודש הוא הציג כאן תכנית גרנדיוזית לשיקום נחל הירדן ולשיקום נחל חרוד.

דליה טל: יש כאן אחרים שמציגים כל הזמן תכניות.

דליה טל: ללא רפורמה בענף המדגה, ללא התקנות האלו אתם יכולים את כל התכניות הנפלאות האלו שאנחנו משלמים עליהן הון כסף פשוט לזרוק לפח.

דליה טל: ללא רפורמה בענף המדגה אין לנו שום סיבה לשקם את נחלי הארץ, אין לנו שום סיבה לבוא בטענות לג'סר א-זרקא, למג'ד אל כרום ולכל אותם ישובים חלשים שאותם אנחנו מחייבים לטהר את השפכים.

יוסי פלד: אנחנו מברכים על הרפורמה.

יוסי פלד: אנחנו חושבים שהיא חשובה ושצריך להתמודד עם הבעיה הזאת של זיהום הנחלים.

יוסי פלד: בריכות הדגים הן לא רק פרנסה לחקלאים.

יוסי פלד: יש פה 7 משרדים ממשלתיים שעברו החלטת ממשלה לפני 4 חודשים לקדם את נושא הצפרות.

יוסי פלד: זה נושא מאוד ייחודי למדינת ישראל.

יוסי פלד: בריכות הדגים מהוות בית גידול לציפורים האלה.

יוסי פלד: אני רוצה להדגיש שני אספקטים.

יוסי פלד: ידידי ידבר על המגוון הביולוגי.

יוסי פלד: אספקט אחד הוא האספקט הכלכלי.

יוסי פלד: כלכלן בדק מה עשתה הצפרות בעמק החולה.

יוסי פלד: מדובר ב-82 מיליון שקל לתושבים באזור.

יוסי פלד: זה מעבר לדמי הכניסה.

יוסי פלד: יש לזה כוח כלכלי מאד משמעותי ומאוד גדול.

יוסי פלד: אני רוצה להדגיש שבתי הגידול האחרים לציפורים נעלמו.

יוסי פלד: זה המקום היחיד שיש להם איפה להיות, לכן השמירה על המדגה היא הרבה מעבר למה שנאמר קודם על ידי ראש המועצה שזאת פרנסה לחקלאים.

יוסי פלד: יש פה את הנושא של המגוון הביולוגי ואת הכלכלה.

יוסי פלד: קיבוץ כפר רופין עושה איתנו פעולה משותפת בעמק בית שאן.

יוסי פלד: קיבוץ מעגן מיכאל נמצא איתנו במהלכים מתקדמים.

יוסי פלד: הצלחנו לקדם החלטת ממשלה יוצאת דופן על קידום 15 מוקדים של צפרות בשנים הקרובות.

יוסי פלד: הנושא הנוסף הוא התיירות.

יוסי פלד: יש 100 מיליון חובבי ציפורים בכל העולם.

יוסי פלד: היום ישראל היא לא רק ארכיאולוגיה והיסטוריה.

יוסי פלד: זה נושא שמקבל תנופה מאוד גדולה.

יוסי פלד: בלי בריכות הדגים אנחנו בבעיה, כי לציפורים אין איפה להיות.

יוסי פלד: מעבר לזה שבריכות הדגים זה מקור פרנסה משמעותי לדייגים.

יוסי פלד: .

אורי מקלב: אתה חושש שבריכות הדגים ייסגרו?

יוסי פלד: אני מקווה שהן לא ייסגרו.

אורי מקלב: אתה אומר שבמידה והן ייסגרו, זה יהיה.

אורי מקלב: .

יוסי פלד: אין להן איפה להיות.

יוסי פלד: לכל הציפורים שהיו בהחולה ובביצות אין איפה להיות.

יוסי פלד: בעבר - יש פה הרבה דייגים מסביב – הירוקים, שזה החברה להגנת הטבע ורשות הטבע והגנים, היו במלחמת עולם עם הדייגים, בהתנגשויות לא נורמאליות.

יוסי פלד: אנחנו יושבים עם יוסי יעיש, יושב-ראש הארגון, בדיונים כבר כמה חודשים כדי למצות ביחד את הסיפור.

יוסי פלד: גם בסיפור של העגורים בהחולה כשהייתה מלחמת עולם, ברגע שישבנו עם החקלאים פתרנו את הנושא.

יוסי פלד: יש גם את הסיפור שאתה מכיר היטב, היושב-ראש, של חומרי ההדברה שהתנשמות פתרו.

יוסי פלד: אני בטוח שגם את הדיג בשיתוף עם הדייגים ולא במלחמות עולם נוכל לפתור.

אורי מקלב: ראו לציין בהזדמנות הזאת שאתה מדבר שהמלחמה עם העופות מעלה את העלות של מגדלי הדגים.

יוסי פלד: הדייגים חייבים להשתפר בנושא הזה.

יוסי פלד: אנחנו נשב ביחד ונמצא את הדרך.

יורם יום טוב: כמו יוסי וקודמיי אני רוצה לברך על הרפורמה הזאת.

יורם יום טוב: אני חושב שמאוד חשוב שהנחלים יהיו מטוהרים.

יורם יום טוב: זאת פעולה מאוד מאוד מבורכת.

יורם יום טוב: צריך להביט על כל הבעיה הזאת במבט הרבה יותר רחב.

יורם יום טוב: שמענו כאן שהמדגה הוא עסק ושצריך להסתכל עליו כעסק.

יורם יום טוב: יכול להיות שהוא עסק, אבל הוא הרבה יותר רחב מעסק.

יורם יום טוב: יש לנו בארץ מזל שאנחנו נמצאים בצומת דרכים של 3 יבשות, בצומת דרכים של כמה אזורים זואוגיאוגרפיים.

יורם יום טוב: יש לנו מגוון גדול מאוד של עולם חי וצומח בין הים למדבר.

יורם יום טוב: זאת זכות גדולה.

יורם יום טוב: יש מעט מאוד ארצות שיש בהן מגוון גדול כזה בקווי הרוחב שאנחנו נמצאים בהם.

יורם יום טוב: אנחנו מקבלים כל שנה משהו כמו 500 מיליון ציפורים נודדות שבאות אלינו מאזורים שנמצאים צפונה וצפון מערב מאיתנו.

יורם יום טוב: הן עוברות דרכנו לאפריקה.

יורם יום טוב: הן לא עוברות מזרחה מאיתנו.

יורם יום טוב: הן לא עוברות מערבה מאיתנו כיוון שמצד אחד ישנו מדבר, מצד אחד ישנו ים.

יורם יום טוב: ישראל חתומה על אמנה להגנה על ציפורים נודדות.

יורם יום טוב: יש לה מחויבות בינלאומית לעניין הזה.

יורם יום טוב: בנוסף לעולם החי של ישראל יש לנו מחויבות לעולם החי שלכאורה לא שייך לנו.

יורם יום טוב: במהלך 100 או 80 השנים האחרונות חלו שינויים דרמטיים בעולם החי של ישראל, בעיקר בנופים שקשורים למים.

יורם יום טוב: אנחנו על סף המדבר.

יורם יום טוב: ישראל מנצלת את כל המים שהיא יכולה לנצל כדי לספק לאדם מים לחקלאות, לתעשייה, לשתייה ולכל מיני דברים אחרים.

יורם יום טוב: אגם החולה והביצה שמצפונו יובשו, שטחים של ביצה ואחו בעמקים ובשרון נוקזו ויובשו.

יורם יום טוב: רוב מי המעיינות נתפסו.

יורם יום טוב: הנחלים יובשו ונעשו מזוהמים.

יורם יום טוב: כאן הרפורמה - היא מבורכת – שבאה לנקות את הנחלים האלה.

יורם יום טוב: כתוצאה מכל התהליכים האלה נפגעו מאוד העופות ובעלי החיים האחרים החיים בארץ שקשורים לנופי מים.

יורם יום טוב: היום הם נסמכים על מה שנותר מאגם וביצת החולה.

יורם יום טוב: כאן הם נסמכים מאוד על בריכות הדגים שמשתרעות על בערך 30 אלף דונם, על כמות דומה של שטח בנוי ועל מאגרי מים אחרים.

יורם יום טוב: אי אפשר להסתכל על המדגה במבט צר של בני אדם שמגדלים דגים.

יורם יום טוב: זה חשוב בפני עצמו, אבל אנחנו מציגים נקודת מבט נוספת שנוגעת לכל אזרח במדינת ישראל שהטבע איכפת לו, לתיירים שיכולים לבוא לפה ולתרום באופן כלכלי למדינה ולדייגים.

יורם יום טוב: תהליכים דומים למה שקרה בארץ קרו בכל המזרח התיכון.

יורם יום טוב: מה שקרה זה בכל הסביבה.

יורם יום טוב: אנחנו המקום האחרון שעדיין נותרו בו מקווי מים לעופות נודדים בדרך מדרום לצפון וחזרה.

יורם יום טוב: כאן אנחנו מדברים על רפורמה שמסכנת במידה רבה את ענף המדגה.

יורם יום טוב: אנחנו חייבים לשתף פעולה עם החקלאים, אבל בלי התרומה הממשלתית לא יעזור שום דבר, זה לא ילך.

יורם יום טוב: אנחנו קוראים לממשלה, למשרדים השונים לשתף פעולה.

יורם יום טוב: אסור להסתכל במבט צר.

יורם יום טוב: צריך להסתכל במבט רחב על-מנת לראות את ענף המדגה כמכלול שלם שכולל טבע וחקלאות.

דני עטר: רק ב-5 השנים האחרונות, על-מנת לשפר את המים שזורמים לנחל חרוד, העיר בית שאן, מועצה אזורית עמק המעיינות ומועצה אזורית גלבוע השקיעו מעל 150 מיליון שקל מכספם.

דני עטר: אנחנו בנושאים של איכות סביבה לא משקיעים בדיבורים, בהצהרות אלא בכסף של התושבים שלנו.

דני עטר: זה לא האוכלוסיות הכי חזקות במדינה.

דני עטר: כשבאים ורוצים לקדם רפורמה מהסוג הזה – כולם כאן הציגו עמדה אחידה על כך שאנחנו בעד הרפורמה – אי אפשר להתעלם מהעלויות הכספיות, מהזמן הנדרש לקיים את זה ומהעובדה שהרבה מאוד אנשים בעמק שלנו חיים מהמדגה.

דני עטר: אם רוצים ברגל גסה להניע תהליך מבלי להתחשב בצרכים של האנשים שחיים ושומרים על האדמות, על השטחים הפתוחים ועל איכות הסביבה לא פחות מהרבה אחרים שכל הזמן מעל כל במה מצהירים הצהרות, אני חושב שצריך בחלקים נרחבים ממה שנאמר כאן לקחת צעד אחד אחורה, לנהל התדיינות רצינית ומעמיקה לגבי איך מובילים את זה, איך חיים את זה.

דני עטר: אני חושב שהפרספקטיבה שניתנה לנו על ידי הפרופסור הנכבד ביחס לתנועת הציפורים מלמדת על השפעות הרבה יותר רחבות מאשר הנקודות הקטנות האלו שבהן רוצים להציג את הדברים.

דני עטר: זאת הערתי.

דני עטר: חבל שלא ניתנה לי האפשרות לדבר בסיבוב הקודם בכל מה שקשור לעניין הכספי.

דני עטר: זה לא מובן מאליו - עמדתי נוגדת לעמדת חבריי – שהם הסכימו ל-50% השתתפות.

דני עטר: אני חושב שזאת טעות.

דני עטר: אין שום סיבה בעולם שדווקא מגדלי הדגים יסכימו להשתתף ב-50%.

דני עטר: הוויכוח הוא לא על ה-50% שהאוצר מביא, אלא על הפער בין כל הרפורמות עד עכשיו שנעו בין 70% ל-80% מימון של המדינה וכל הסובב אותה, לבין העובדה שחבריי הסכימו ל-50%.

דני עטר: זה רק מלמד על אופיים של האנשים.

דני עטר: לא צריך לנצל את זה לרעה, צריך לנצל את זה לטובה.

אורי מקלב: אנחנו מעריכים שהגעת להגיד את הדברים.

אורי מקלב: רובם של מגדלי הדגים נמצאים באזור שלך, בגלבוע?

דני עטר: חלקם באזור הגלבוע.

דני עטר: הרוב הוא בעמק המעיינות.

דני עטר: אנחנו יחידה גיאוגרפית אחת.

דני עטר: אנחנו עובדים ביחד, משתפים פעולה ביחד ונמצאים כאן ביחד.

יובל ארבל: אנחנו שמחים שהרפורמה הזאת תצא לפועל.

יובל ארבל: אנחנו מקווים שלמרות מה שנאמר כאן היום שאולי לא תתקבל החלטה היום, בקרוב תתקבל החלטה והרפורמה תצא לדרך, כמובן עם תקצוב.

יובל ארבל: חבל מאוד שמשרד האוצר לא מבין את החשיבות של העניין ומשחק משחקים.

יובל ארבל: אני רוצה להעיר לנושא אחד שאני מתפלא עליו, כי יושבים אנשים מאוד מקצועיים שהכינו את הרפורמה, שהכינו את התקנות.

יובל ארבל: אני רואה שהכוונה היא לשחרר את המים ב-3 חודשי החורף שאז קיימת זרימת בסיס בנחלים שיכולה למהול את המליחות הגבוהה ואת הערכים שהם טובים אבל יחסית עדיין לא מספיק טובים.

יובל ארבל: כאשר יש זרימת בסיס בנחל אפשר למהול אותם.

יובל ארבל: החודשים שכתבו הם 15 באוקטובר עד 15 בינואר.

יובל ארבל: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול ושייקחו את זה לתשומת ליבם האנשים שמתקנים את הרפורמה, שכמעט ברוב השנים עד סוף דצמבר, תחילת ינואר אין זרימת בסיס בנחלים.

יובל ארבל: למרות שיורד גשם האדמה לא רוויה.

יובל ארבל: אני לא רואה את מגדל הדגים שמחכה לשיטפון ורק אז מרוקן את בריכת הדגים.

יובל ארבל: הוא ירוקן לפי תכנית העבודה שלו.

יובל ארבל: הוא ישפוך את המים המאוד מלוחים מהנחל.

יובל ארבל: אפשר את כל העבודה היפה של שיקום נחלים להרוס בכמה ריקונים של בריכות דגים כאלו.

יובל ארבל: חשובה שמירת הסביבה.

יובל ארבל: אנא, תתקנו את התאריכים האלה.

יובל ארבל: זה לא יעשה את העבודה שאתם רוצים ברפורמה.

תומר רוזנר: מה אתה מציע?

יובל ארבל: מה שאפשר לעשות זה לשחרר מים מהמעיינות ליד.

יובל ארבל: אם אי אפשר לשנות את החודשים.

יובל ארבל: .

תומר רוזנר: בהנחה שאפשר, מה אתה מציע?

יובל ארבל: אם אפשר, אז לשנות למועדים שהם יותר אמצע וסוף החורף שיש זרימת בסיס.

יובל ארבל: כיון שאני יודע שלמגדלים יש בעיה עם גידול דגים בעונת החורף והם צריכים לרוקן את המאגרים, חייב להיות שיתוף פעולה עם רשות המים על כך שיהיה שחרור ממעיינות.

יובל ארבל: כיוון שהמעיינות בעמק תפוסים, אפשר לשחרר מעינות בכמות.

יובל ארבל: אפשר לחשב לזה מודל.

יובל ארבל: זה דבר פשוט יחסית לדעת כמה מים צריכים לשחרר על מנת שאותו ריקון בריכות דגים לא יסכן את שיקום הנחלים שכבר נעשה ומתוכנן.

קריאה: זה לא נכון לנחלים המזרחיים.

יובל ארבל: המנהל יכול להראות לך את הנתונים הגיאוגרפיים של רשות המים.

אבשלום הורוביץ: אני בעיקרון תומך ברפורמה.

אבשלום הורוביץ: אני חושב שהיא נבנתה על בסיס משקי המדגה הגדולים בעמק המעיינות ובמישור החוף.

אבשלום הורוביץ: היא לא נותנת תשובה למקרים שונים.

אבשלום הורוביץ: אחת הדוגמאות המובהקות זה גידול הפורלים בקיבוץ דן.

אבשלום הורוביץ: הפורל זה דג של מים קרים.

אבשלום הורוביץ: אין אפשרות לעצור לו את המים למשך 9 חודשים בשנה.

אבשלום הורוביץ: חייבים להזרים את המים לדגים לאורך כל השנה מכל מיני סיבות ביולוגיות מהותיות.

אבשלום הורוביץ: כך גם קורה בכל העולם.

אבשלום הורוביץ: התקנות שפה מוצעות מדברות על עצירת ההזרמה למשך 9 חודשים ועל שחרור המים במשך 3 חודשים בחורף.

אבשלום הורוביץ: זה בלתי אפשרי לגבי הגידול הזה ולגבי גידולים נוספים, בעיקר באזור שלנו.

אבשלום הורוביץ: יש בתקנות אפשרות של החרגה מהתקנה הזאת באמצעות הממונה .

אבשלום הורוביץ: לעניות דעתי, התקנה הזאת דרקונית מידי.

אבשלום הורוביץ: היום ענף הדגים בדן מלווה על ידי ועדה מקצועית בין משרדית שכוללת את רשות המים, את המשרד להגנת הסביבה, את רשות הטבע והגנים, את מינהלת הכנרת ואת כל הגורמים הרלוונטיים.

אבשלום הורוביץ: זאת הוועדה ששוקלת, שקובעת את הפרמטרים של איכות המים המותרים, את המכסות המותרות, היא מנטרת את הפעילות ואת תקינות המתקנים.

אבשלום הורוביץ: היא זאת שמקבלת את ההחלטות.

אבשלום הורוביץ: לפי התקנות המוצעות, כל הסמכויות האלו מועברות לבן אדם אחד.

אבשלום הורוביץ: אינני יודע מי הוא, כבודו במקומו מונח, אבל לא ייתכן שפעילות בעלת שיקולים רחבים ביותר, הן בתחום של הגנת הסביבה, הן בתחום של הגנת הטבע, הן בהקשר של ממשק המים ואינטרסים של רשות המים, כל אלה יהיו בסמכויות של בן אדם אחד.

אבשלום הורוביץ: יש הכרח לשנות, לפחות בחלק מהסעיפים, את הסמכות של הממונה לוועדה מקצועית בין משרדית.

אבשלום הורוביץ: זאת גישה שאני מציב ודורש שתיכנס כשינוי בתקנות.

אבשלום הורוביץ: כל הדברים האחרים שדיברו על התקצוב ועל משך הזמן אלה דברים חשובים ביותר שחייבים להשתנות בתקנות המוצעות.

קריאה: כולל השתתפות של נציגי מגדלים בוועדה כזאת.

קריאה: גם לנו יש מה להגיד בתחום הזה.

רונן בר: אנחנו עוסקים פה ברפורמה במשק החי.

רונן בר: כל רפורמה במשק החי חייבת לקחת בחשבון את הנושא של צער בעלי חיים.

רונן בר: ראינו כבר רפורמות אחרות בענפים אחרים, כמו למשל בלול.

רונן בר: בגלל זה הרפורמה תקועה כבר הרבה מאוד שנים.

רונן בר: חוק צער בעלי חיים חל על כל בעלי החוליות.

רונן בר: דגים הם בעלי חוליות.

רונן בר: הם יצורים שמסוגלים לחוש סבל.

רונן בר: אנחנו מדברים פה על מספרים עצומים של בעלי חיים, על עשרות מיליונים של דגים.

רונן בר: צריך לקחת את הדבר הזה בחשבון.

רונן בר: לפני שהולכים ובונים כזה מפעל ומשקיעים כספי ציבור כל כך גדולים בבנייה מחדש של בריכות הדגים, צריך שהנושא הזה יבוא יד ביד עם הסדרה מתוקף חוק צער בעלי חיים של תקנות להחזקת דגים.

רונן בר: חוק צער בעלי חיים דורש להתקין תקנות לגבי איך להחזיק פרות, כבשים, עגלים ודגים לחקלאות.

רונן בר: חייבים לקחת את הדבר הזה.

רונן בר: אם אנחנו מסתכלים על אירופה, אז באירופה יש התייחסות ממסדית מאוד מאוד רחבה לנושא הזה של דגים.

אורי מקלב: יש לך מה להגיד על התקנות האלו?

אורי מקלב: אתה רואה פגיעה?

רונן בר: התקנות האלו לא מתייחסות ספציפית לנושא הזה.

רונן בר: אין טעם להתחיל לדבר על זה, כי אין שום התייחסות בסיסית.

אורי מקלב: בוא נעשה בחצי דקה תעמולה לעניין הזה.

אורי מקלב: זה לא הנושא.

רונן בר: זה לא עניין של תעמולה.

רונן בר: יש פה נושא שבכלל.

רונן בר: .

אורי מקלב: הוא לא קשור.

אורי מקלב: הנושא של צער בעלי חיים הוא נושא מאוד חשוב לגבי הדגים, לגבי העופות, אבל כאן אנחנו מדברים על תקנות.

אורי מקלב: אם היית אומר שבתקנות האלו אתה רואה איזו פגיעה היינו מוכנים להקשיב, אבל אם אתה אומר שיש חשיבות.

אורי מקלב: .

רונן בר: אני בא להגיד שאין שום התייחסות.

אורי מקלב: אתה צריך להעיר אם צריך התייחסות.

אורי מקלב: אין התייחסות כי אין צער בעלי חיים בעניין הזה.

אורי מקלב: אם היית אומר שיש צער בעלי חיים הייתה התייחסות.

רונן בר: בוודאי שיש צער בעלי חיים.

תומר רוזנר: זה לא התקנות האלו.

רונן בר: מבחינת צפיפות.

רונן בר: מבחינה משפטית ומכל הבחינות האחרות חייבת להיות התייחסות לנושא הזה.

רונן בר: צריך להתקין תקנות לפי חוק צער בעלי חיים לפני שמתחילים ברפורמה כזאת.

אורית סקוטלסקי: החברה להגנת הטבע תומכת ומברכת על התקנות ועל הרפורמה.

אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים לוועדה לאשר את התקנות ולקדם את הרפורמה.

אורית סקוטלסקי: אנחנו סבורים שיש דחיפות בהוצאת המזהמים מהנחלים, שיש חשיבות מאוד מאוד גבוהה לקידום התקנות האלו בהקדם האפשרי.

אורית סקוטלסקי: עם זאת, וכמו שפרופ' יורם יום-טוב ציין, למדגים האלה יש חשיבות לשמירת טבע, לשימור עופות המים ולמינים אחרים שמסתמכים על בתי הגידול הלחים האלטרנטיביים האלה שנוצרו.

אורית סקוטלסקי: אנחנו סבורים שמצד אחד המזהם צריך לשלם, שצריך לדרוש מהמדגים להתמודד עם הזיהום שהם יוצרים, מצד שני ראוי לקדם מימון ממשלתי לתמיכה בטיוב המשאב הציבורי בנחלים וגם אזורי בריכות הדגים.

אורית סקוטלסקי: יש כאן פוטנציאל גדול להסדר יותר כולל.

אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים לאוצר ולגופי הממשלה האחרים לשקול מימון חלקי של הרפורמה כתמריצים להסדר יותר כולל והפיכת בריכות הדגים לאזורים ידידותיים לשמירת טבע לציפורים.

אורית סקוטלסקי: יש קונפליקט רב שנים בין המדגים, שמירת הטבע לציפורים.

אורית סקוטלסקי: יש הרבה מאוד תמותה של ציפורים ברשתות.

אורית סקוטלסקי: יש בעיות קשות שעד היום לא נפתרו.

אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים כאן לשיתוף פעולה של המדגים.

אורית סקוטלסקי: אנחנו קוראים להשתמש בתמריצים הממשלתיים לקידום הנושא כתמריץ לדרישות יותר מרחיקות לכת מהמדגים וללקיחת אחריות על הפיכת המדגים לאזורים שהם ידידותיים לשמירת טבע.

אורית סקוטלסקי: זה יטייב מאוד את אזורי הבריכות מבחינת תיירות אקולוגית והערך הציבורי.

אורית סקוטלסקי: אנחנו סבורים שיש מקום לשיתוף פעולה לקידום רחב של הנושא לטובת המדגים, הדייגים, הכלכלה המקומית, לטובת התיירות באזור העמקים ולטובת שמירת הטבע ושימור המגוון הביולוגי שמדינת ישראל חתומה באמנות.

יעקב כץ: רפורמה מתקיימת בדרך כלל כאשר מתקיימים 3 תנאים.

יעקב כץ: תנאי אחד זה שבמידה וקיימת בעיה של זיהום צריך לפתור אותה.

יעקב כץ: צריך ליצור טכנולוגיה, אחר כך צריך ליצור את התקציב.

יעקב כץ: על שלושת הדברים האלה הביאו את כל הרפורמות שהיום דנים בהן, אם זה בלול, ברפת ובכל מקום.

יעקב כץ: אנחנו טוענים שהטכנולוגיה עוד לא פותחה.

יעקב כץ: אין שום טכנולוגיה.

יעקב כץ: לא יודעים עדיין שום דבר.

יעקב כץ: כל הפרמטרים מקובלים עלינו בשלב הזה, אבל אין טכנולוגיה.

יעקב כץ: אף אחד לא יכול להגיד שיש טכנולוגיה.

יעקב כץ: דורשים לקיים את הדבר הזה ללא תקציב.

יעקב כץ: אני לא ראיתי שניתן לקיים מערך טכנולוגי שאמור לשמור על הנחלים או על הסביבה ללא תקציב.

יעקב כץ: יכול להיות שמקובל שהמזהם משלם.

יעקב כץ: אנחנו חושבים שפיתוח הטכנולוגיה הזאת ייקח בין 4 ל-6 שנים.

יעקב כץ: זה לא סתם שהדנים טענו שהם צריכים 20 שנה בשביל לפתח טכנולוגיה.

יעקב כץ: מאוד מקובל עלי מה שקרן קיימת טוענת לגבי כך שאין טכנולוגיה.

יעקב כץ: הם לא יודעים מה לעשות.

יעקב כץ: יבקשו מהם תקציבים, אבל הם לא ידעו מה לעשות איתם כי אין מי שינחה אותם.

אורי מקלב: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון ערכי.

אורי מקלב: אתה רואה כאן תקנות שהן מאוד מאוד חשובות, אין עליהן חולק, אין מי שיוצא נגדן, אבל מה שחסר..

אורי מקלב: יש כאן חתן וכלה, אבל אין כאן נדוניה, אין את הכתובה.

אורי מקלב: יש אגרסיביות מסוימת בכך שיוצאות תקנות בלי תקציב.

אורי מקלב: מכיוון שאתה, אדוני היושב-ראש, לא פראייר ואתה עומד על הדברים.

אורי מקלב: .

אורי מקלב: ראיתי מה עשית ברפורמה של הכבאות שלא קידמת את זה על אף החשיבות, על אף השאלה של הצלת החיים.

אורי מקלב: ברגע שזה הגיע לשוקת בלי שמישהו מילא מים בשוקת, לא היית מוכן להביא את זה.

אורי מקלב: אתו דבר גם לגבי הרפורמה בתכנון ובנייה שלא היה כסף.

אורי מקלב: לא יכולה להיות רפורמה בלי כסף.

אורי מקלב: אנחנו נותנים הרבה יותר מעשרות מיליונים בשביל שיחליפו מזגנים לאנשים בבתים על-מנת לחסוך באנרגיה.

אורי מקלב: זה דבר חשוב מאוד, אני לא מזלזל בעניין הזה.

אמנון כהן: מקררים.

אורי מקלב: מקררים, מזגנים.

אורי מקלב: אלה דברים חשובים מאוד.

אורי מקלב: אנחנו באים כאן ואומרים שעצם הענף חשוב, עצם המיקום שבו הוא נמצא.

אורי מקלב: יש פה היבטים רבים.

אורי מקלב: יש פה שאלה של פרנסה, אבל לא רק.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, מי כמוך כחבר ועדת כספים ותיק מאוד יודע שכשמגיע עניין של סגירת מפעל כמו פרי הגליל אלה לא דברים שאתה רוצה להשית על המפעל.

אורי מקלב: אתה אומר שהמפעל לא יכול לעמוד בסטנדרטים של הכנסות מול הוצאות.

אורי מקלב: אנחנו משקיעים משלנו.

אורי מקלב: המדינה מכניסה כדי למנוע סגירת מפעל חשוב.

אורי מקלב: בנעלי בריל המדינה לא רצתה, אבל עכשיו היא משלמת יותר ומזמינה כדי למנוע את הסגירה.

אורי מקלב: אנחנו כל שבוע או כל שבועיים דנים בכזה מפעל.

אמנון כהן: דרך אגב, בגזירות החדשות יבואו עוד הרבה מפעלים לוועדת כספים.

אורי מקלב: יבואו עוד הרבה ונשלם על זה ביוקר.

אורי מקלב: האם אנחנו מראש רוצים לגרום פה לכך שהמפעל הזה ייסגר או כל הענף הזה ייסגר?

אורי מקלב: מי שישלם יהיה הצרכן.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שבסופו של דבר מחיר הדגים בארץ יעלה.

אורי מקלב: זה מה שיקרה.

אורי מקלב: אם זה יהיה חצי, לא חצי והממשלה תיתן, בסופו של דבר.

אורי מקלב: .

אורי מקלב: אנחנו דואגים לצרכן.

אורי מקלב: דגים זה לא בשר תאווה, זה לא אקסטרות.

אורי מקלב: דגים, חוץ מזה שזה דבר מרכזי, זה חלק מהשולחן היהודי, זה חלק מהפולקלור.

אורי מקלב: אני מכניס את זה.

אורי מקלב: מי שמכיר את ההיסטוריה היהודית יודע שהדבר היחיד שנלחמו בו הרבנים בעיירות זה שהם לא נתנו לקנות דגים כשייקרו אותם.

אורי מקלב: דבר ראשון היה מלחמה כנגד עליית מחירי הדגים.

אורי מקלב: דגים זה חלק מההווי היהודי שמופיע.

אורי מקלב: מה שיקרה הוא שהמחירים יעלו.

אורי מקלב: מי שישלם יהיה הצרכן.

אורי מקלב: לנו יש עניין מאוד גדול לא רק בלשמור על החקלאים, על המגדלים ועל הסביבה, אלא גם לשמור על הצרכנים.

אורי מקלב: אני חושב שהמשמעות של הדבר הזה יכולה להיות של עשרות אחוזים.

אמנון כהן: ודאי שאם לא נשקיע כמדינה האזרח בסוף יצטרך לשלם.

אמנון כהן: אנחנו לא נעביר תקנות בלי תקציב.

מרסלו חואניקו: יש למדגה תרומה עצומה לאיכות הסביבה.

מרסלו חואניקו: אם התקנות האלו קובעות שיהיה צמצום בשטחי המדגה במדינת ישראל, הפגיעה בסביבה תהיה גדולה מהתועלת לסביבה.

מרסלו חואניקו: לא לקחו בחשבון את הנושא הזה כאשר כתבו את התקנות.

מרסלו חואניקו: יש דוח של החברה להגנת הטבע מ-2012 על איומים שיש במדינת ישראל לגבי שטחים פתוחים.

מרסלו חואניקו: המדגה הא 27 אלף דונם של שטחים פתוחים לחים במדינה יבשה כמו המדינה שלנו.

מרסלו חואניקו: אוי ואבוי אם נקטין את השטחים הפתוחים האלה.

מרסלו חואניקו: התקנות האלו זה אחד מהאיומים על השמירה של השטחים הפתוחים.

מרסלו חואניקו: אנחנו רואים פה במצגת מדגה.

מרסלו חואניקו: במדגה יש בריכות דגים.

מרסלו חואניקו: מסביב לבריכות הדגים יש כל מיני פינות, תעלות, בריכות קטנות ופינות אחרות שלא בשימוש שהן בעצם בתי גידול לחים שקיימים מסביב לכל מדגה.

מרסלו חואניקו: בבתי הגידול האלה יש גם ציפורים.

אורי מקלב: מאיזה אזור זה?

קריאה: נחל חרוד.

מרסלו חואניקו: אנחנו רואים פה לא רק ציפורים נדירות, ציפורים טורפות שיש בנווה איתן, בכפר מסריק, באזור נחל נעמן.

מרסלו חואניקו: יש בעלי חיים אחרים ולא רק ציפורים במדגה.

מרסלו חואניקו: אני לא נכנס לכמה חרקים, צפרדעים, מיקרובים קטנים כמו סרטנים וצמחייה לחה נמצאים במדגה.

מרסלו חואניקו: אין לנו במדינה אזורים לחים אחרים.

מרסלו חואניקו: אנחנו רואים כאן את אזור נחל נעמן.

מרסלו חואניקו: זאת תמונה ממפה שעשו הבריטים ב-1880 כאן במדינה.

מרסלו חואניקו: בכל נחל נעמן היו ביצות מלוחות.

מרסלו חואניקו: זה איפה שהייתה מלריה.

מרסלו חואניקו: אותו דבר קורה באזור החוף, במעגן מיכאל ובאזור נחל חרוד.

מרסלו חואניקו: בניית המדגה באזורים האלה הייתה אחת מהדרכים למנוע את המלריה, להילחם במלריה.

מרסלו חואניקו: יש סיפור מעניין מאזור מעגן מיכאל שמי שמימן את ייבוש הביצות היה הברון רוטשילד.

מרסלו חואניקו: הייתה מלריה כל כך קשה באזור שהוא הביא אנשים מסודאן כדי לעשות את התעלות.

מרסלו חואניקו: רק האנשים האלה עמדו בתנאים האלה.

מרסלו חואניקו: יש לאנשים האלה את היכולת לעמוד בנושא של המלריה.

אורי מקלב: אם את התקנות יהיה מי שיממן זה רק יכול להוסיף.

אורי מקלב: אתה לא רואה בתקנות עצמן בעיה.

אורי מקלב: אתה אומר שתהיה סכנה במידה והתקנות יגרמו לצמצום שטחי הבריכות.

מרסלו חואניקו: אני מסכים איתך.

אורי מקלב: עד עכשיו אמרנו פה אחד שהתקנות יכולות.

אורי מקלב: .

מרסלו חואניקו: אם התקנות לא שלמות והחלק התקציבי לא שלם, התוצאה היא צמצום של המדגה.

מרסלו חואניקו: הצמצום של המדגה היא פגיעה סביבתית.

מרסלו חואניקו: אני חוזר על הקונספציה או על המשפט המרכזי.

מרסלו חואניקו: אם התקנות האלו מקבלות את אישורכם בלי תקציב, הפגיעה בסביבה תהיה גרועה יותר מהתועלת.

מרסלו חואניקו: התרופה יותר גרועה מהמחלה.

יוסי יעיש: אני רוצה לציין שממש בימים אלה מסתיימת עבודה של פרופ' אמיר הימן למען משרד החקלאות לקידום הדגים הטריים במדינת ישראל.

יוסי יעיש: הוא כותב ככה: "כאשר מופסק ייצור בארץ בשל התערבות המחוקק ובשנים האחרונות בשל תקנות איכות הסביבה - לדוגמה הוצאת כלובי הדניס מאילת - את מקום הייצור המקומי תופס הייבוא".

יוסי יעיש: אני חושב שאסור שוועדת הפנים כתפישה מערכתית תסכים להפקיר את ענף המדגה לייבוא.

יוסי יעיש: הטקטיקה שנוהג המשרד להגנת הסביבה לאישור התקנות, כמוה כרתימת הסוסים לפני העגלה.

יוסי יעיש: התנאי לאישור התקנות הוא קודם כל אישור התקציב או אישור הצעת המחליטים בממשלה.

אמנון כהן: תדע שבדרך כלל זה לא כך.

אמנון כהן: אנחנו לקחנו את זה כוועדה.

אמנון כהן: בדרך כלל מאשרים תקנות, אחר כך אומרים שהקדוש ברוך הוא יעזור להביא תקציב.

אמנון כהן: בקשותיכם נפלו על אוזניים קשובות.

יוסי יעיש: אני בהחלט שמח לשמוע ומודה על כך.

יוסי יעיש: לגבי המשמעויות אני רוצה לשים דגש.

יוסי יעיש: דיברנו על התועלות לסביבה, על התועלות לציבור, על הנושא של אספקת דגים טריים לציבור ועל מה שהרפרנטית של האוצר דיברה כאן.

יוסי יעיש: אנחנו מספקים 85% מהדגים הטריים.

יוסי יעיש: אנחנו מייבאים כ-50 אלף טון דגים למדינת ישראל.

יוסי יעיש: מיעוט מהדגים האלה הם דגים טריים.

יוסי יעיש: הדגים הטריים שמגיעים מחו"ל הם דגי איכות, כמו סלמון שמטיסים אותו באוויר.

יוסי יעיש: אין אפשרות לתת תחליף לדגים טריים במדינת ישראל שלא יעלה, כמו שחבר הכנסת מקלב אמר, הרבה כסף למגדלים.

יוסי יעיש: התקנות האלו חשובות.

יוסי יעיש: אנחנו תומכים.

יוסי יעיש: אני רק רוצה לתת איזה דגש.

יוסי יעיש: בעבודה של כלכלני משרד החקלאות הם קבעו שמתוך 120 מיליון שקל 92 מיליון שקל הם לתועלת הסביבה.

יוסי יעיש: זה שהמדגה הסכים ל-50% זה בלית ברירה.

יוסי יעיש: אנחנו יודעים בוודאות שחלק מהמדגים יתקשו בתקציב של 50%, אבל הסכמנו ואנחנו נעמוד בעניין הזה .

יוסי יעיש: אם לא תתעקש, כבוד היושב-ראש, על העניין הזה של התקציב, אז התוצאה יכולה להיות הרת אסון למגדלים ולסביבה.

יוסי יעיש: אני רוצה להודות לכל הלובי החקלאי ולכל התומכים שלנו.

יוסי יעיש: סך הכל אני חושב שאני יכול להיות מרוצה.

קריאה: יוסי, דבר על ההערות שלנו.

אמנון כהן: ההערות יועברו לייעוץ המשפטי של הוועדה, למשרד להגנת הסביבה ולמשרד החקלאות.

אמנון כהן: הם יעשו את עבודת המטה שלהם.

אמנון כהן: עדיף לנו שהתיקונים יבואו מהממשלה.

אמנון כהן: הם יגידו שבסעיף מסוים הם קיבלו את ההערות של המגדלים.

אמנון כהן: הם יגידו שיהיה כך או יהיה כך.

אמנון כהן: אנחנו נקריא את הסעיפים הספציפיים שבהם יהיה שינוי.

אמנון כהן: אלון, אתה מבין את הבעייתיות של הנושא הזה?

אלון זסק: כולם חושבים שהתקנות מבורכות.

אלון זסק: אף אחד לא רוצה לכרות את הענף של המדגה.

אלון זסק: ברור שהמשרד להגנת הסביבה מכיר את החשיבות הסביבתית, את השטחים הפתוחים.

אלון זסק: אנחנו חושבים שצריכים לעשות הסדרה סביבתית כי צריך וכי התחייבנו פה בוועדה להשלים את כל התקנות שמדברות על מניעת זיהום מקורות מים.

אלון זסק: כיום זה אחד מהגורמים המשמעותיים.

אלון זסק: אני חושב שיש פה קצת אשליות.

אלון זסק: אנחנו מדברים על הנושא מעל ל-5 שנים.

אלון זסק: עשינו פיילוט במעגן מיכאל שהראה לנו שניתן באמצעות שיקוע להגיע לערכים בתקנות.

אלון זסק: ישבנו 3 פעמים עם ארגון מגדלי הדגים.

אלון זסק: דחינו את התאריכים בשביל שנוכל להרחיב ולתת את התקציב.

אלון זסק: בשביל זה הגענו להסכמות עם מנכ"ל משרד החקלאות בנושא הזה.

אלון זסק: הקטנו את הדרישות.

אלון זסק: במקור היו דרישות הרבה יותר משמעותיות.

אלון זסק: אנחנו הקטנו אותן.

אלון זסק: מבחינת טכנולוגיה אנחנו יודעים מה אנחנו הולכים לעשות.

אלון זסק: השקענו מעל ל-2.5 מיליון שקל בפיילוט במעגן מיכאל ובהקמה של משקי המודל.

אלון זסק: אנחנו יודעים לאיזה כיון אנחנו הולכים.

אלון זסק: התייחסו קודם לתאריכים.

אלון זסק: התאריכים זה בעצם איזו שהיא פשרה שדיברנו עליה עם ארגון מגדלי הדגים.

אמנון כהן: התאריך ייגזר מהתקציב במידה והמדינה תבוא ותגיד שהיא נותנת את הכסף בשנה, בשנתיים, בשלוש, בארבע או בעשר.

אמנון כהן: בכל מקרה לא יאושרו התקנות בלי תקציב.

אמנון כהן: אני שולח את משרד החקלאות עם הצעת המחליטים לממשלה.

אמנון כהן: אני מבקש שתעביר לשר המוכשר שלך שיעזור למשרד החקלאות מול האוצר.

אמנון כהן: אני חושב שגם המשרד לפיתוח הנגב והגליל יכול לסייע כי הוא פריפריאלי.

אמנון כהן: צריך לעשות עבודת מטה.

אמנון כהן: קק"ל יוכל לתת את הכתף בתוך התקציב הכולל שלו שהוא ייעד לזה.

אמנון כהן: הוא לא יהיה המוביל.

אמנון כהן: הוועדה קראה את התקנות.

אמנון כהן: יהיו שינויים שתעשו יחד עם המגדלים.

אמנון כהן: אם לא, הייעוץ המשפטי שלי ינחה אותנו.

אמנון כהן: הוא ילמד את הדברים האלה.

אמנון כהן: אנחנו נביא את השינוי.

אמנון כהן: אתם תצטרכו לקבל החלטה ולראות אם השר רוצה או לא רוצה.

אמנון כהן: אי אפשר כרגע לדבר על הנושא של לוח הזמנים.

אמנון כהן: בוועדה זה ישתנה.

אמנון כהן: זה הכל תלוי בתקציב.

אמנון כהן: אני צריך לתת זמן להיערכות כל עוד הפיילוט שאתם מתכוונים לעשות לא אמר את דברו.

אלון זסק: סיימנו פיילוט אחד עם משרד החקלאות.

אלון זסק: אנחנו יודעים שהטכנולוגיה עובדת.

קריאה: הפרמטרים לא נקבעו.

קריאה: המודל לא הסתיים.

אלון זסק: הדבר שאנחנו עושים כרגע זה מעבר ליכולת.

אלון זסק: אנחנו יודעים לגבי השיקוע והפחתת המזהמים.

אלון זסק: אנחנו לוקחים עכשיו שני משקים.

אמנון כהן: באיזה אזור?

אלון זסק: באזור נחל חרוד.

אלון זסק: אנחנו מייצרים עבורם את התשתית, דהיינו את בריכות העפר, הצנרת והשאיבה.

אלון זסק: אנחנו רוצים לגרום לכך ש-9 חודשים בשנה הם לא יזרימו ו-3 חודשים הם רק יזרימו לנחל בהתאם ליכולות האלו.

אמנון כהן: אנחנו שמענו את כל הצדדים.

אמנון כהן: אנחנו נלמד את הדברים לעומק.

אמנון כהן: אנחנו נשמע את ההערות.

אמנון כהן: תעבירו את ההערות בכתב.

אמנון כהן: אנחנו מחכים למשרד החקלאות שייתן לנו את מסגרת התקציב.

אמנון כהן: מבחינתנו שאר הסעיפים ייגזרו מהנושא הזה של התקציב.

אמנון כהן: גם לגבי לוח הזמנים ניתן את הדעת אם זה 3 חודשים או יותר.

אמנון כהן: אולי נגיד למ.מ.מ שיכין עבודה לגבי איך זה בעולם.

אמנון כהן: אנחנו נתאים את זה כך שיוכלו לחיות עם זה.

אלון זסק: 3 חודשים תואם איתם.

קריאה: לא מסכימים.

אמנון כהן: אנחנו צריכים להגיע בסוף להבנה שאנחנו שומרים על המגדלים, שנוכל לאכול דגים כחול לבן ושנשמור על הסביבה ועל הנחלים שלנו.

אמנון כהן: בינתיים לא נפנה לקק"ל שיירתם.

אמנון כהן: אני חושב שהמדינה יודעת לעשות את זה כמו שצריך.

אמנון כהן: אני מחכה לתקציב.

אמנון כהן: שיהיה תקציב אנחנו מחדשים.

אמנון כהן: מצידי נעשה דיון של חצי שעה, נדבר על התקציב, נשנה פה ושם סעיפים, נקבע את לוח הזמנים ובזה נסיים את הנושא של התקנות כך שתהיה בשורה לעם ישראל.

אמנון כהן: תודה רבה , הישיבה נעולה.