ועדת המשנה לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 86, 2012-07-22 15:40

אילן גילאון: אנחנו פותחים את הישיבה.

אילן גילאון: על סדר היום תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשס"ח-2008.

אייל לב ארי: אנחנו מתחילים בתקנה 71, נושא התאמות נגישות בשירותי הדרכה והכשרה, עמוד 4 בנוסח שלפניכם ואני מקריא מעמוד 5.

אייל לב ארי: בעקבות דיונים שהיו בוועדה, מתווספת פסקת משנה (א2): (א2) היה החייב רשת, יספק התאמות כאמור בתקנת משנה (א1) לכל הפחות במקום ציבורי אחד הנמצא בישוב שהמרחק בינו לבין הישוב הסמוך ביותר אליו, בו מסופק השירות על ידי החייב הנו למעלה מחמישים קילומטרים.

אייל לב ארי: התוספת נובעת מהדיון שהתקיים בזמנו לגבי רשת ומספר הקורסים המונגשים שהיא צריכה לתת והמרחק שיכול להיות בין עיר לעיר, שם היא נותנת את הקורסים.

אייל לב ארי: הנוסח שקראתי הוא הנוסח שמוצע על ידי הנציבות.

אייל לב ארי: פסקה (א1) מדברת על חייב שאינו רשת.

בלהה ברג: זה עד חמישים קילומטרים.

בלהה ברג: אינו עולה על חמישים קילומטרים.

אייל לב ארי: עד חמישים קילומטרים.

אייל לב ארי: פסקה (6), לגבי היכן ניתנת הדרכה או הכשרה, בסיפא נאמר:

אייל לב ארי: ובלבד שההדרכה או ההכשרה יינתנו בחלק של המקום הציבורי שהוא נגיש.

אייל לב ארי: זה בתקופת הביניים.

אייל לב ארי: נכון?

צביה אדמון: כן.

אייל לב ארי: היכן צריכה להינתן ההכשרה בתקופת הביניים עד לתחילתן המלאה של התקנות.

אייל לב ארי: אני אקרא את הסעיף.

אייל לב ארי: זה הופיע בנוסח ששלחתי אליכם בסוף שבוע שעבר.

אייל לב ארי: (א2) היה החייב רשת, יספק התאמות כאמור בתקנת משנה (א1) לכל הפחות במקום ציבורי אחד הנמצא בישוב שהמרחק בינו לבין הישוב הסמוך ביותר אליו, בו מסופק השירות על ידי החייב הנו עד חמישים קילומטרים.

צביה אדמון: רשום לי כאן ב-6א.

צביה אדמון: בשורה השנייה.

צביה אדמון: להבהרה, זה במקום ציבורי קיים.

צביה אדמון: זה כנראה נשמט ואם זה לא ברור, זה צריך להיות ברור.

צביה אדמון: 6א – על אף האמור בפסקה (6) סופקה הכשרה או הדרכה על ידי רשת במקום ציבורי קיים.

צביה אדמון: זה כנראה נשמט.

אילן גילאון: אתם ביניכם מבינים על מה אתם מדברים?

צביה אדמון: אני מבינה.

אייל לב ארי: פסקה (7ד) מדברת על אחת מסוגי התאמות הנגישות שניתנות לאדם עם מוגבלות שעלו בדיון הקודם.

אייל לב ארי: (7ד) יאפשר למשתתף עם מוגבלות לצלם את מהלך השיעור באמצעות עזרים המצויים בשימושו האישי של המשתתף עם המוגבלות, בתנאים כאמור בתקנת משנה (7ג)(א) או יספק לו תדפיס או תצלם של חומרים ויזואליים המוצגים במהלך השיעור.

צביה אדמון: לא (7ג)(א).

אייל לב ארי: אנחנו חוזרים לתקנה 18, תקנת השילוט.

אילן גילאון: הנושא של השילוט, זה הנוסח שהנציבות מציעה.

אילן גילאון: יהודה, אתה מציג את זה?

יהודה מירון: כן.

יהודה מירון: הסעיף של השילוט הופץ לקראת סוף שבוע שעבר ובעקבות הערות שהתקבלו, הוא קיבל כל מיני שינויים שמיד תראו אותם וזאת כדי להגיע להסכמה כאן.

יהודה מירון: אני אומר רק באופן כללי לגבי מבנה הסעיף.

יהודה מירון: הסעיף בחלק הראשון עוסק במה שיידרש בבניינים חדשים, בבנייני ציבור חדשים ואחר כך הוא מדבר על מה יהיה בבניינים קיימים, שזה פחות מהחדשים, ובסוף הוא אומר מה יהיה באתרי טבע או פארקים ודומיהם שזאת סוגיה קצת שונה.

קריאה: את מי אתה מייצג כאן?

יהודה מירון: קודם כל אותך.

ישראל אבן זהב: הנוסח הזה לא הופץ.

יהודה מירון: הסברתי.

יהודה מירון: הנוסח החדש מלפני הצהרים בעקבות הערות שהתקבלו מכל מיני אנשים.

בלהה ברג: אלה תיקונים שהם הרבה מאוד תיקונים של עריכה פרט לנושא של אתר שהגיע לרשות הטבע והגנים ובטעות לא הופץ לכולם.

בלהה ברג: זאת ממש טעות משרדית שלנו, אבל כל היתר הם בעיקר תיקוני עריכה.

בלהה ברג: עשינו את ההפרדה הזאת בגוף הסעיף.

בלהה ברג: כדי לפשט את זה, כתבנו את זה עכשיו בנפרד.

אילן גילאון: תיקוני עריכה בעברית – לא כאן.

אילן גילאון: כל השאר, כן.

אילן גילאון: יהודה, זה לא נעשה בשולחן עגול מה שאתה מביא עכשיו.

יהודה מירון: לא.

גבריאלה עילם: יש הרבה שינויים.

גבריאלה עילם: יש הרבה טקסט חדש.

אילן גילאון: למה זה מגיע לכאן בלי הדיון המוקדם?

בלהה ברג: אנחנו קבענו שבעצם נשאיר את הסעיף הזה לסוף כי חשבנו שזה יטופל על ידי התקן, על ידי שינויים בתקן.

בלהה ברג: בתקן לא הספיקו לסיים את זה.

בלהה ברג: מאחר שלא הספיקו לסיים את זה, אנחנו ניסחנו משהו שהוא מאוד מינימאלי, שהוא יהיה לתקופת הביניים עד שיעשו את זה בתקן.

בלהה ברג: זה סעיף שבעתיד אנחנו נבקש לשנות את התקנות כדי להתאים את זה באופן מלא לתקן.

בלהה ברג: כרגע אנחנו עשינו את הדברים הכי נמוכים והכי מצומצמים עד שהתקן יעבור.

גבריאלה עילם: זה שונה לגמרי ממה שהחלטנו.

יהודה מירון: אני מבטיח לך שתראי שרבות מהערותיך התקבלו בטקסט.

יהודה מירון: קצת סבלנות.

יהודה מירון: זה לא שאנחנו לא עובדים ביחד.

אייל לב ארי: 18.

אייל לב ארי: התאמות בשלטים (א) ניתן שירות ציבורי במקום ציבורי שהוא בניין ציבורי חדש, יתקיימו הוראות אלה: (1) בסמוך לכניסה המיועדת לשימוש הציבור שאינה נגישה לאדם עם מוגבלות, יימצא שלט הכוונה המורה אל כניסה נגישה.

אייל לב ארי: השלט יכלול את סמל הנגישות הבינלאומי לפי ת"י 1918 חלק 4.

גבריאלה עילם: הערה.

גבריאלה עילם: במקומות שיש כניסות לא נגישות, נכון שליד כניסה לא נגישה צריך שלט שמכוון לכניסה נגישה, אבל אם לא רואים אותו באותו מקום, צריך שבכניסות הנגישות יהיה שלט כניסה נגישה.

גבריאלה עילם: מה שקורה, וקרה לי כבר, שהחניתי את הרכב לפני הכניסה הראשית ואז הגעתי לכניסה וגיליתי שהיא לא נגישה וגם בלי שלט האומר לאן צריך ללכת.

גבריאלה עילם: עכשיו יהיה שלט שמכוון לנגישה אבל חייב באיזושהי וריאציה ישנה שכאשר יש בבניין כניסות לא נגישות, הכניסות הנגישות יסומנו גם כן.

בלהה ברג: אנחנו מסכימים.

אייל לב ארי: כניסה נגישה תסומן.

שמואל חיימוביץ: רק במידה והיא לא הכניסה העיקרית.

אייל לב ארי: כניסה נגישה שאינה הכניסה העיקרית.

אייל לב ארי: בסדר.

אילן גילאון: תכתוב שהכניסה העיקרית אינה נגישה.

אייל לב ארי: (2) הותקנו שלטים לצורך הכוונה וזיהוי ככל הנדרש לפי הוראות סעיף 2.2 בת"י 1918 חלק 4, לפחות לגבי הרכיבים המפורטים להלן: מקומות חניה נגישים, עמדת מודיעין, מעלית, כבש, מדרגות, בתי שימוש.

יהודה מירון: גבי, יש שם הערה.

יהודה מירון: את רואה אותה?

גבריאלה עילם: כן.

יהודה מירון: זה בדיוק לפי ההערה שלך.

גבריאלה עילם: כן.

גבריאלה עילם: חדרי שירותים ובתי שימוש.

גבריאלה עילם: בסדר.

גבריאלה עילם: אתם תפתרו את זה, נכון?

יהודה מירון: כן.

יהודה מירון: בעזרת השם.

אייל לב ארי: לוח הכוונה, אם יותקן, ייראה בבירור מהכניסה הראשית ויתקיימו בו הוראות סעיף 2.2.4 בת"י 1918 חלק 4.

אייל לב ארי: (3) בצמתי מסדרונות יוצבו שלטי הכוונה לפי הוראות ת"י 1918 חלק 4 בסעיף הדן בשילוט בצומת מסדרונות וצומת שבילים (2.2.2.8) לרבות שלטים המכוונים אל מעליות ובתי שימוש רגילים ונגישים.

יהודה מירון: בעקבות הערות שקיבלנו, יש הצעה.

יהודה מירון: מתברר שהסעיף עם ההפניה לתקן ייצור כל מיני שאלות מתי ולמה.

יהודה מירון: בסך הכול התגבשה הסכמה ביני לבין מי שהעיר לי שאפשר לוותר על זה.

יהודה מירון: אני מציע לוותר על הסעיף הזה בשלב הזה.

גבריאלה עילם: אני חושבת שזה נכון בשלב הזה.

אייל לב ארי: (5) במסדרון בבניין שמתקיימים בו כל אלה: (1) יש בו למעלה מחמש כניסות לחדרים, (2) כניסות אלו ממוספרות, (3) המסדרון הוא חלק מבניין שניתן בו שירות ציבורי על ידי הממשלה, ביטוח לאומי, רשות מקומית, מרכז תרבות, מוסד לחינוך או השכלה, או שירותי הארחה, יימצא לצד כל כניסה לחדר או על דלת החדר שלט מישושי הכולל את מספר החדר כשהוא מובלט לפי ת"י 1918 חלק 4 בסעיף הדן בשילוט מובלט (2.2.6.1).

אייל לב ארי: במסדרונות בניין כאמור יותקנו שלטים מובטלים אלו באותו מיקום ביחס לדלתות החדרים.

גבריאלה עילם: זה לא ברור.

יהודה מירון: אני אסביר.

יהודה מירון: בניסוח עוד נטפל אבל הרעיון הוא שאם אתה בוחר להתקין את זה על הדלת או לצד הדלת – זאת גם הערה שקיבלנו מהתאחדות בתי המלון שנאפשר להם קצת גמישות – העיקר שתהיה אחידות בשפה.

שמואל חיימוביץ: זאת בעיה.

שמואל חיימוביץ: אם יש לך ימין-שמאל, קבוצה משותפת לשני חדרים, אתה לפעמים לא יכול.

שמואל חיימוביץ: ככל שניתן, צריכה להיות הגבלה.

שמואל חיימוביץ: לא תמיד ניתן לשמור על האחידות הזאת.

שמואל חיימוביץ: לפעמים אין לך קיר כדי לשים את זה דווקא בצד ימין כשזה מובלט.

יהודה מירון: ההחלטה תהיה של בעל המקום.

שמואל חיימוביץ: אבל הוא לא יוכל להחליט לשים כל פעם בצד ימין כי במקרה של דלת מסוימת זה בלתי אפשרי.

קריאה: זה לא הולך לפי ימין אלא לפי צד הידית.

שמואל חיימוביץ: לא תמיד יש לך קיר.

אייל לב ארי: ככל שניתן.

גבריאלה עילם: לדעתי יש בעיה בסעיף.

גבריאלה עילם: אני חושבת שלא התכוונתם לדרוש שישימו מספרי חדרים במקום שלא שמו מספרים בכלל.

יהודה מירון: לא.

יהודה מירון: זה כתוב למעלה.

יהודה מירון: אם הכניסות ממוספרות, רק אם בעל המקום מחליט למספר אותן.

גבריאלה עילם: זה פשוט עניין של ניסוח.

ראובן ברון: בדיון עם צביה במכון התקנים, ככל שאני יודע, סוכם על מעל שלושה חדרים.

שמואל חיימוביץ: אתה מתנגד שזה יהיה מעל חמישה חדרים?

גבריאלה עילם: ראובן, מאוד פשוט להסביר לבן אדם לאן לגשת כשיש חמישה חדרים.

גבריאלה עילם: עדיין פשוט.

גבריאלה עילם: האם אני טועה?

ראובן ברון: לפעמים כן.

ראובן ברון: אני פשוט מזכיר את זה כי זה היה הסיכום במכון.

שמואל חיימוביץ: דווקא בגלל זה, אם זה ימין או שמאל, הסיכוי שיהיה לך יותר משלושה בצד אחד, הוא קטן.

גבריאלה עילם: אני חושבת שכן שווה לכתוב בכמה חדרים מתחילים לכתוב מספרים ברוב המקומות.

גבריאלה עילם: מאוד יתכן שמה שאנחנו כותבים כאן לא יתפוס כי היכן שיש חמישה או שישה חדרים לא כותבים מספר.

שמואל חיימוביץ: בדרך כלל מספרים רצים לאורך מסדרון עם כל מיני פיצולים שלפעמים יש, ימינה, שמאלה ועוד פעם ימינה.

שמואל חיימוביץ: זה לא רק נקודתי.

דוד חדד לוי: יש מקומות במשטרה שהציבור מגיע אליהם אבל הוא חייב במלווה.

צביה אדמון: הסייג הזה נכנס.

צביה אדמון: יש סעיף כזה לגבי שירות בתי הסוהר.

דוד חדד לוי: אני מדבר על המשטרה.

שמואל חיימוביץ: כדאי להרחיב את הסעיף הזה ולומר שכל מקום שחובה להיות מלווה, לא תחול.

שמואל חיימוביץ: חובת נוהל פנימית שלהם.

דוד חדד לוי: יש לנו חובת נוהל פנימית שיש חדרים מסוימים שהאדם חייב בליווי.

אילן גילאון: בליווי משטרתי של המקום.

דוד חדד לוי: כן.

דוד חדד לוי: של שוטר.

נורית נוי: זה אומר שאז אתה לא רוצה לסמן את החדרים?

דוד חדד לוי: ודאי.

דוד חדד לוי: לשם מה אני צריך לסמן אותם אם הוא נמצא עם ליווי?

נורית נוי: אתה בכל מקרה ממספר את החדרים או כותב מי עובד שם.

דוד חדד לוי: אבל העלות של שילוט נגיש או לא נגיש, היא שונה.

אילן גילאון: זה לגבי כל מי שעובר במקום הזה?

דוד חדד לוי: לא.

דוד חדד לוי: יש מקומות שכדי להגיע למקום הזה, שוטר יורד למטה ומלווה אותי אליו לחדר.

אילן גילאון: זה תלוי מקום.

אילן גילאון: לא תלוי בן אדם.

דוד חדד לוי: זה תלוי מקום.

דוד חדד לוי: לא קשור לבן אדם.

צביה אדמון: השאלה אם מדובר בכלל במקום ציבורי.

צביה אדמון: דהיינו, מקום שמלכתחילה פתוח לכלל הציבור.

דוד חדד לוי: לא.

צביה אדמון: אם זה לא מקום ציבורי, זה לא חל עליו.

דוד חדד לוי: קהל מגיע אליו אבל הוא מחויב בליווי.

דוד חדד לוי: חדרי מודיעין למשל, אני לא יכול להכניס לשם אדם שיסתובב סתם.

דוד חדד לוי: כדי שהוא יגיע לנקודה, כדי להביא מידע או לקבל מידע, חייב להיות לו מלווה כדי שחס וחלילה לא ייכנס לחדר לא נכון.

אייל לב ארי: נכניס את זה עת נגיע לפסקת שירות בתי הסוהר.

בלהה ברג: אנחנו גם הצענו סעיף שהוא לא רק לשירות בתי הסוהר.

בלהה ברג: סעיף 5 בו כתבנו:

בלהה ברג: שירות ציבורי שבחר לתת ליווי לאדם עם מוגבלות לפי תקנה 31א, מתן ליווי יהווה חלופה לדרישת השילוט המובלט בפסקה זו.

בלהה ברג: זה יחול גם על בתי מלון אבל לא רק על בתי מלון.

שמואל חיימוביץ: הוא אומר לך שבמשטרה, זה חל על כולם ולא רק על אנשים עם מוגבלות.

דוד חדד לוי: זה לא קשור לאדם עם מוגבלות או לא, אלא זה חל על כל בן אדם שמגיע למקום.

אילן גילאון: בתנאי שהמלווה הוא לא בעל מוגבלות בעצמו.

דוד חדד לוי: זאת כבר בעיה אחרת.

שמואל חיימוביץ: זאת התאמה בעבודה.

שמואל חיימוביץ: אלה כללים אחרים.

דוד חדד לוי: אנחנו פותרים נקודתית לאותו שוטר.

אילן שפירא: את הפתרון לזה כתבתם בסעיף 8(ב) בעמוד 3 למעלה.

אילן שפירא: מדובר על כך שמקום שבחר לתת ליווי, הוא פטור מהחובה.

אילן שפירא: אפשר אותו דבר גם בבניין ישן, להעתיק את אותו סעיף.

אילן גילאון: כן.

אילן גילאון: זה אפשרי.

אילן גילאון: בסדר.

אייל לב ארי: (7) בשלטים ברכיבים כאמור בפסקאות (1) ו-(2) יתקיימו הוראות סעיפים 2.2.3 ו-2.2.4 בת"י 1918 חלק 4.

גבריאלה עילם: לדעתי הסעיף הזה צריך לבוא אחרי פסקאות (1) ו-(2) ולא אחרי פסקה (5).

יהודה מירון: יטופל בעריכה.

אייל לב ארי: (8) בכניסה לאולמות שמותקנות בהם מערכות עזר קבועות לשמיעה יותקן הסמל הבינלאומי לשירות נגיש לבעלי לקות שמיעה לפי סעיף 2.2.5 בת"י 1918 חלק 4.

אייל לב ארי: (9) שלטי הכוונה וזיהוי שיותנו בקשר לכל אחד מאלה יכללו לפחות סמל מתאים: עמדת מודיעין, מעלית, מדרגות ובית שימוש.

גבריאלה עילם: אגב, אין כרגע בתקן הקיים סמל לעמדת מודיעין.

קריאה: אבל יהיה.

גבריאלה עילם: אבל כרגע אין.

גבריאלה עילם: אין סמל מתאים לעמדת מודיעין בתקן הקיים.

שמואל חיימוביץ: זה לא מפנה לתקן.

שירה ילון חיימוביץ: זה לא מפנה לתקן.

יהודה מירון: כדי שבתקופת הביניים נוכל באמצעות הנציב להוציא את הסמל, וכאשר ייכנס חלק 4 החדש, יהיה פתרון יותר סביר.

יהודה מירון: פתרון שלם.

אייל לב ארי: (10) בחדרי מדרגות המשמשים כדרך מוצא בחירום, יותקן שלט מישושי הכולל את מספר הקומה בכתב מובלט לפי סעיף 2.2.6.1 בת"י 1918 חלק 4.

אייל לב ארי: השלט האמור יותקן, בכל קומה, על בית האחיזה הנמצא בצד ימין של אדם הצועד במדרגות בכיוון יציאת המילוט.

אייל לב ארי: השלט ימוקם על הפן העליון של קצה בית האחיזה בחלקו המקביל לפני הרצפה.

גבריאלה עילם: כאן יש בעיה אמיתית.

יהודה מירון: לפני שנכנסים לבעיות, תקראי מה כתוב.

יהודה מירון: יש כאן הצעה להפנות את הסעיף לטיפול במכון התקנים בחלק 4 לטפל בהיבטים הטכניים ואולי גם להעביר אותו למקום אחר.

גבריאלה עילם: יש כאן בעיה אמיתית כי אלה לא רק מדרגות.

יהודה מירון: אני עונה.

יהודה מירון: זה סעיף שכרגע צריך למחוק אותו מכאן.

יהודה מירון: רק לקרוא ולא לקפוץ.

אייל לב ארי: זה נמחק.

גבריאלה עילם: מוחקים את הסעיף?

יהודה מירון: כן.

יהודה מירון: הוא פורסם בנוסח שפורסם וזה בעקבות ההערות ועוד מחשבה.

אייל לב ארי: (ב) בבניין ציבורי קיים יחולו הוראות תקנת משנה (א)(1) (שילוט כניסה לא נגישה), (2), (5) (שלט מישושי לצד דלת) במקום ציבורי לאכסון.

אייל לב ארי: שירות ציבורי שבחר לתת ליווי לאדם עם מוגבלות לפי תקנה 31א, מתן ליווי יהוה חלופה לדרישת השילוט המובלט פסקה זו.

אייל לב ארי: חלופה זו תחול גם על מקומות ציבוריים לאכסון.

יהודה מירון: הסעיף הזה בעצם אומר מה מתוך כל מה שקראנו עד עכשיו יחול על בניין קיים.

יהודה מירון: הוא אומר שהשילוט המינימאלי של הגעת לכניסה ואתה לא רואה היכן השירותים או המעלית, תשים בבקשה שילוט הכוונה.

יהודה מירון: נושא של שילוט מישושי, רק במקום ציבורי לאכסון ולא בשאר הרשימה שהייתה שם.

יהודה מירון: יש עוד דבר אחד והוא נושא של מערכות הגברה.

אייל לב ארי: (5) הוא לגבי המקום הציבורי לאכסון.

גבריאלה עילם: אני מבקשת יותר לאט כי אני לא מסוגלת לעקוב.

יהודה מירון: אומר לאט לאט.

יהודה מירון: הסעיף מציע שבבניין קיים השלטים שנדרשו למעלה בבניין ציבורי חדש ונוגעים להכוונה למעלית ולבית שימוש, השילוט המינימאלי כפי שאנחנו קוראים, יחול גם כאן.

שמואל חיימוביץ: למה צריך להגיד לגבי חדש?

שמואל חיימוביץ: הרי מה שנאמר קודם, לא נאמר שהוא רק לגבי חדש.

אייל לב ארי: נאמר.

שמואל חיימוביץ: אז צריך עכשיו לומר אותו הדבר לגבי קיים.

יהודה מירון: אני ממשיך.

יהודה מירון: עד כאן, זה סעיף (2).

יהודה מירון: הסעיף השני, (5), מדבר על שילוט מישושי אבל הוא מחייב את עצמו אך ורק במקומות לאכסון, בתי מלון.

ישראל אבן זהב: כל ההליך הזה לא תקין.

ישראל אבן זהב: אתה שולח לנו דבר אחד ואנחנו דנים בדבר אחר.

יהודה מירון: זה בעקבות ההערות שלכם.

ישראל אבן זהב: בעקבות ההערות שלנו, יכולת לשלוח לנו אתמול כך שהיינון רואים את זה היום.

אילן גילאון: יהודה, לא היית בפעם הקודמת.

אילן גילאון: אני ביקשתי שהחומר יגיע לאנשים לפחות 48 שעות לפני הישיבה.

בלהה ברג: זה אותו חומר.

בלהה ברג: אנחנו פשוט פיצלנו את זה.

בלהה ברג: זה היה בסעיף אחד ובאותו סעיף התייחסנו לבניין חדש ולבניין קיים.

בלהה ברג: בסוף הסעיף כתבנו שאנחנו פוטרים חלק מהבניינים הקיימים.

בלהה ברג: במקום לעשות את זה בסעיף אחד, פיצלנו את זה לשני סעיפים.

בלהה ברג: בסעיף אחד כתבנו בניין חדש ובסעיף השני כתבנו בניין קיים והסדרנו בסעיף השני את הנושא של הפטור.

בלהה ברג: זה סעיף זהה למה שהיה לפני כן.

בלהה ברג: מבחינה מהותית זה זהה לחלוטין אלא שפשוט הפרדנו את זה כדי שזה יהיה יותר ברור.

בלהה ברג: יהוד

יהודה מירון: אני מתנצל.

קריאה: אני מוכרח לציין לשבחכם שכשם שתקנות בניין קיים מוגבלות.

קריאה: גם אלה.

אילן גילאון: בואו ננסה להתקדם.

ראובן ברון: מה קורה בבניין קיים שמחליטים לשפץ אותו ו/או בניין קיים שלא היו בו שלטים מסוג מסוים ויום אחד החליטו לעשות.

ראובן ברון: האם אין מקום את הדברים החדשים האלה להפנות אל התקן ולומר שאם אתם עושים, תעשו כך וכך?

גבריאלה עילם: יש מקום.

יהודה מירון: יש פסקה שאומרת שמקום שכבר התקין שלטים, לא יידרש להתקין כאלה מחדש לפי כל הדרישות החדשות.

יהודה מירון: מי שכבר טרח והתקין שילוט הכוונה, גם אם הוא לא בדיוק לפי התקן, לא ידרשו ממנו עכשיו שיעשה חדש.

ראובן ברון: אני מדבר על שיפוץ.

גבריאלה עילם: לא ברור האם עכשיו, אחרי שהתקנות האלה נכנסות לתוקף, צריך לעשות אותם לפי התקנות האלה.

גבריאלה עילם: מהניסוח זה לא ברור.

גבריאלה עילם: לדעתי זאת שאלת ניסוח.

יהודה מירון: אישית אני חושב שמה שראובן מעלה, זה דבר הגיוני.

יהודה מירון: אם כבר מישהו מוסיף שלטים חדשים או משנה, שיעשה את זה בצורה חדשה.

יהודה מירון: אני לא נכנס לשיפוץ.

דן אורן: החלפה מכל סיבה שהיא.

יהודה מירון: אם מישהו מחליף את השילוט או מוסיף שילוט חדש.

שמואל חיימוביץ: לאו דווקא החלפה אלא גם התקנה חדשה.

שמואל חיימוביץ: אם הוא עושה חדש.

אילן גילאון: תודה.

אילן גילאון: נוסיף את זה.

יהודה מירון: לפרוטוקול נוסיף שגם בפסקה (8), הסימון של מערכות ההגברה, צריך להיכנס ברשימה פחות מ-2 ו-5.

יהודה מירון: לסמן כאן מערכת הגברה הותקנה.

אייל לב ארי: (ב) בבניין ציבורי קיים יחולו הוראות תקנת משנה (א)(1) (שילוט כניסה לא נגישה), (2), (5) (שלט מישושי לצד דלת) במקום ציבורי לאכסון.

אייל לב ארי: שירות ציבורי שבחר לתת ליווי לאדם עם מוגבלות לפי תקנה 31א, מתן ליווי יהווה חלופה לדרישת השילוט המובלט פסקה זו.

אייל לב ארי: חלופה זו תחול גם על מקומות ציבוריים לאכסון.

אייל לב ארי: אולם אם הותקנו שלטים במקום ציבורי שהוא בניין קיים, ברכיבים המפורטים לגבי תקנת משנה (א)(2) או (5) בפסקה זו, לפני כניסת תקנות אלה לתוקף, לא יידרש נותן השירות להתאימם לדרישת תקנה זו.

אייל לב ארי: לדעתי פסקה (ג) מתייתרת.

שמואל חיימוביץ: מה שכתוב כאן "אולם אם הותקנו שלטים במקום ציבורי וכולי" מייתר את הצורך להגיד את מה שראובן מבקש.

יהודה מירון: לגבי מקום קיים, אם לא הותקן או החליפו.

שמואל חיימוביץ: כתוב שאם הותקן מחדש, לא צריך להחליף.

שמואל חיימוביץ: מכאן אפשר להבין שאם הותקן חדש, צריך לעמוד בדרישות.

יהודה מירון: לא.

יהודה מירון: הפסקה שאייל קרא עכשיו אומרת שאם בבניין כבר התקינו שלטים ועכשיו התקנות הללו נכנסות לתוקף, הוא לא יצטרך להחליף את השילוט הקיים.

גבריאלה עילם: זה לא ברור מהנוסח.

גבריאלה עילם: מאוד חשוב שיהיה ברור מהנוסח כדי שמורשה נגישות יוכל לבוא למי שמבצע את החלפת השילוט ולומר לו שכאן כתוב שאם אתה עושה שילוט חדש, אתה צריך לעשות אותו לפי הדרישות האלה.

גבריאלה עילם: אחרת זה בלתי אפשרי לשכנע.

יהודה מירון: נכתוב כאן הערה לתקן את הנוסח.

שמואל חיימוביץ: לא רק לגבי מי שמחליף.

שמואל חיימוביץ: גם מי שמתקין לראשונה שילוט.

אייל לב ארי: כתבנו הוספה או החלפה.

אייל לב ארי: ההחלפה תהיה לפי התקנות.

אייל לב ארי: פסקה (ג), ההתייחסות לשירות בתי הסוהר, מתייתרת ואפשר להוריד אותה.

בלהה ברג: אני לא הייתי מורידה כי אני לא בטוחה שסעיף 31א כולל שירות בתי הסוהר.

בלהה ברג: בכל זאת הייתי משאירה את זה.

אילן גילאון: למה צריך את זה?

יהודה מירון: מי שיתנהג לפי מה שכתוב בסעיף 31א, גם אם הוא לא עונה לגופים שיש שם, הוא יכול לקבל את הליווי.

אילן גילאון: דוד דיבר על המשטרה.

צביה אדמון: 31א מוגבל למקומות ציבוריים מסוימים ולא לכולם.

צביה אדמון: כתוב כאן שירות ציבורי שבחר לתת ליווי לאדם עם מוגבלות לפי תקנה 31א.

אילן שפירא: 31א מדבר על מי שיש לו יותר מקומה אחת.

אילן שפירא: יש לו כל מיני סייגים.

אילן שפירא: זה לא כל ליווי בכל מקום.

יהודה מירון: אולי נגביל את זה בלי קשר למהות הגוף.

אילן שפירא: לא, למה להגביל את זה שם?

אילן גילאון: למה זה משנה?

יהודה מירון: מדובר על כך שיש ליווי לכל המקומות אליהם אתה צריך להגיע ולכל זמן השהות.

אילן גילאון: כל דרישות ההכוונה והשילוט במקום שיש לך מישהו מלווה.

אילן גילאון: אתה לא צריך את זה.

אילן שפירא: אבל שם זה מוגבל.

אילן שפירא: רק אם אלה שתי קומות ורק סוגים מסוימים של שירות ציבורי.

אילן שפירא: לא כל שירות ציבורי ולא אם זה על פני קומה אחת.

יהודה מירון: נכון.

יהודה מירון: לכן אני אומר שצריך להיצמד שם למאפייני השירות ולא למאפייני המבנה.

אייל לב ארי: אם הוא כבר בחר לתת ליווי לבן אדם, למה לי להצמיד את זה לתקנה 31א?

אייל לב ארי: הוא נותן ליווי.

אילן שפירא: נכון.

אילן שפירא: לא קשור אחד לשני.

אייל לב ארי: אם אנחנו מורידים את תקנה 31א.

בלהה ברג: כן.

בלהה ברג: אז אפשר לוותר על (ג).

יהודה מירון: זה ליווי לכל המקומות שהוא צריך להגיע אליהם בבניין ולכל אורך השהות שהוא נמצא במקום.

שרון מרקוביץ: הלשכה המשפטית של המשטרה.

שרון מרקוביץ: האם מקום שהתקין שילוט קודם, צריך להתקין שוב את השילוט?

בלהה ברג: לא.

שרון מרקוביץ: כל משטרת ישראל משולטת ולכן כל מה שנאמר כאן, לא רלוונטי למשטרה.

שרון מרקוביץ: כל המשטרה, בכל הבניינים הקיימים שלה, כבר משולטת.

שמואל חיימוביץ: אבל כשתחליפו או כאשר תשימו בתחנה חדשה.

שרון מרקוביץ: כשנחליף בתחנה חדשה, זה לא בניין קיים אלא בניין חדש.

שרון מרקוביץ: אני רוצה שזה יהיה רשום.

אילן גילאון: בסדר גמור.

שמואל חיימוביץ: עכשיו גם הדואר יגיד את זה.

אייל לב ארי: אנחנו נחדד רק את הנושא של הסיוע בהתמצאות והגעה לכל חלקי המקום לשם קבלת השירות, יתלווה אליו כל זמן שהותו במקום.

קריאה: אתה מוריד את 31א.

אייל לב ארי: נוריד את 31א ונוסיף את החידוד שיש שם לגבי ההתלוות לצורך הגעה לכל חלקי המקום הנדרשים לקבלת השירות ויתלווה אליו כל זמן שהותו במקום, כתנאים שיפטרו אותו מהשילוט.

שמואל חיימוביץ: כל זמן שהותו במקום?

שמואל חיימוביץ: השוטר לא יישאר אתו.

דוד חדד לוי: זומן בן אדם לחקירה במקום והוא לא יכול להגיע לבד.

דוד חדד לוי: החוקר בא ולוקח אותו, מלווה אותו עד לחדר החקירה, חוקר אותו ומוציא אותו אחר כך מהתחנה.

שמואל חיימוביץ: עד כאן הכול בסדר, אבל אם הוא נשאר בחדר חקירות ועוזבים אותו לבד?

דוד חדד לוי: אין דבר כזה.

שמואל חיימוביץ: כדי להתיש אותו.

דוד חדד לוי: אין דבר כזה.

דוד חדד לוי: אם הוא הגיע למקום בו אסור לו להסתובב חופשי, יהיה צמוד אליו שוטר כל הזמן.

אייל לב ארי: (ג) האמור בתקנת משנה (א) יחול באתר ובמקום שאינו בניין, לפי העניין, לפחות על מקומות חניה נגישים, כניסה לא נגישה ועל מערך קליטת קהל.

יהודה מירון: לפני שאתה קורא, עוד הערה.

יהודה מירון: הסעיף שאייל מתחיל להקריא עוסק בשילוט באתרים.

יהודה מירון: כלומר, שמורות טבע, גנים לאומיים, אתרי קרן קיימת לישראל וגם בפארקים ציבוריים שהעיריות מפעילות.

גבריאלה עילם: תקרא לאט כי זה חדש לנו.

שמואל חיימוביץ: מה זה קשור לפארקים שהעיריות מפעילות?

יהודה מירון: נקרא את הסעיף ונראה.

יהודה מירון: עוד הערה לגבי כל מה שנוגע לאתרים.

אילן גילאון: חבר'ה, אתם צריכים להיות מאוחדים.

אילן גילאון: אתם נציבות קטנה.

אילן גילאון: אתם רוצים להחזיר את החומר הביתה ולראות?

שמואל חיימוביץ: לא.

אילן גילאון: אנחנו נמשיך.

אייל לב ארי: (ג) האמור בתקנת משנה (א) יחול באתר ובמקום שאינו בניין, לפי העניין, לפחות על מקומות חניה נגישים, כניסה לא נגישה ועל מערך קליטת קהל.

אייל לב ארי: בתקנת משנה זו, "מערך קליטת קהל" – מתחם שהנו חלק ממקום ציבורי שבו מבנים שבהם ניתנים שירותים ציבוריים כגון קופה למכירת כרטיסים, בית שימוש, משרד לקבלת קהל, חנויות ובתי אוכל.

יעקב עילם: לא יתכן שמערבבים כאן כמה דברים.

יעקב עילם: חנויות ובתי אוכל, זה הולך לפי מקום של בניין ולא לפי מקום שאינו בניין.

יעקב עילם: אי אפשר להכניס כאן דברים שלא ממין העניין.

שמואל חיימוביץ: מדובר על השטח הפתוח שבין הבניינים.

יעקב עילם: איפה יש חנויות בשטח פתוח של הבניין?

שמואל חיימוביץ: הכוונה אל החנויות.

ראובן ברון: בכניסה לשמורת טבע.

יהודה מירון: נסתכל למשל על חוף ים.

יהודה מירון: אנחנו מכירים לאורך מישור החוף.

יהודה מירון: שמורת טבע.

יהודה מירון: אני מקווה שכולנו מכירים את עין גדי.

יהודה מירון: אתה מגיע לחניה.

קריאה: יש שם בורות.

קריאה: סגרו אותו.

יהודה מירון: הגענו לחניה והיא נגישה.

יהודה מירון: חנינו ומשם יצאנו לכיוון הכניסה הראשית.

יהודה מירון: בשמורת טבע, למשל בעין גדי, נפגוש מערך כניסה: קופה, חנויות, בתי אוכל.

אילן גילאון: לזה אתה קורא שאינו בניין.

יהודה מירון: בדיוק.

שמואל חיימוביץ: זה מערך השטח הפתוח.

שמואל חיימוביץ: אם הוא מקורה, הוא בניין.

יהודה מירון: במקום כזה כמו שמורת טבע בעין גדי, כל האזור הזה מהחניה, אמור להיות משולט כיחידה שלמה בתוכו כדי שנדע להתמצא.

יהודה מירון: נכנסתי לתוך השמורה, שם הדרישות של התקן כבר לא יחולו כי הם לא יוכלו לעמוד בדרישות של ניגוד ועניינים אחרים בתוך שמורת ה טבע.

יהודה מירון: זה מקרה אחד.

יהודה מירון: מקרה שני, חוף הים.

יהודה מירון: הגענו לחוף הים באשדוד או בנתניה.

יהודה מירון: הגענו לחניה ויצאנו ממנה לכיוון מה שנקרא עורף החוף.

יהודה מירון: בדרך כלל בכל החופים יש מה שנקרא עורף שבו יש מבנים.

יהודה מירון: שטח פתוח ובתוכו מבנים כמו מקלחות, בתי שימוש, מסעדות וכולי.

יהודה מירון: שוב, הכוונה היא אותו הדבר.

יהודה מירון: באזור הזה בין המבנים יהיה מערך שילוט.

יהודה מירון: על החול עצמו לא נמשיך עם השילוט כי לא נצא מזה.

יהודה מירון: זה הרעיון.

אייל לב ארי: על אף האמור לעיל, לעניין חניות באתר אפשר שיחולו הוראות אלה: (1) אפשר שבמקום השלטים שלפי ת"י 1918 חלק 4, יוצב שלט במקום בלט לצד מקום החניה הנגישה, עם סמל הנגישות הבינלאומי שגווניהם הם אלה שרשות הטבע והקנים או קק"ל עושות בהם שימוש באתריהן.

אייל לב ארי: (2) אין חובה לסמן את פני השטח של מקום החניה בסמל הנגישות הבינלאומי.

אייל לב ארי: כשמקומות החניה הנגישים ממוקמים בניצב לכיוון התנועה, יש לסמן את גבולות מקום החניה הנגישה בצורה ברורה.

יעקב עילם: בתקן הישראלי זה איננו.

בלהה ברג: בסעיף העיקרי הפנינו לסימון חניות לפי התקן.

בלהה ברג: בסימון החניות לפי התקן היו שתי חלופות: האחת, סימון של החניה.

יעקב עילם: אין.

בלהה ברג: זה מה שהופיע בתקן חלק 4.

בלהה ברג: תפתחו ותראו שזה קיים.

בלהה ברג: אז קבענו כאן שיש אפשרות באתר לעשות דרך חלופית בהתאם להנחיות הנציב.

בלהה ברג: הסעיף הזה מצוטט בדיוק מתוך הנחיות הנציב.

ישראל אבן זהב: ברביזיה שעשינו של חלק 2, חניות נכים, ישבנו עם אנשי משרד התחבורה ואין שום משמעות לשם סימון על הכביש, לא צבע לא סימון של הסמל הבינלאומי.

ישראל אבן זהב: אין משמעות חוקית אלא רק לתמרור.

ישראל אבן זהב: נקודה.

שמואל חיימוביץ: אבל כשילוט יש לזה משמעות והוועדה הטכנית החליטה כן לאפשר את זה.

ישראל אבן זהב: ברור שאתה יכול לעשות שימוש אבל אין לזה שום תוקף חוקי.

שמואל חיימוביץ: על שלט שמכוון אותך לכניסה, יש תוקף של תמרור?

ישראל אבן זהב: לא, אבל אני מדבר כאן על תמרור.

ישראל אבן זהב: חניית נכים אמור להיות תמרור.

ישראל אבן זהב: זה לא מייתר את הצורך בתמרור.

יהודה מירון: ישראל, זה רק לגבי מתן המידע.

אילן גילאון: אני חושב שאתם מדברים על שני דברים שונים.

שמואל חיימוביץ: התקנות בנגישות אתר אפשרו לנציב להוציא הוראות.

שמואל חיימוביץ: הוצאו הוראות לגבי הדברים האלה אחרי התייעצות עם רת"ג.

שמואל חיימוביץ: אנחנו עכשיו שואבים את ההנחיות האלה לתוך התקנות כאן בתחום השילוט.

שמואל חיימוביץ: אין שינויים ומהפכות.

אייל לב ארי: (ד) בתקנה זו - "בניין חדש" – בניין ציבורי חדש שההיתר להקמתו או לשימוש בו ניתן לאחר תחילתן של תקנות אלה.

אייל לב ארי: "בניין ציבורי קיים" – כהגדרתו בתקנות הנגישות לבניין קיים.

אייל לב ארי: "שלט הכוונה" ו"לוח הכוונה" – כהגדרתם בת"י 1918 חלק 4.

אילן שפירא: כאן יש לך בעיה.

אילן שפירא: יש לך פערי זמן.

אילן שפירא: צריך לעשות את זה גב אל גב, עד תאריך הפרסום של התקנות האלה ומתאריך פרסום התקנות האלה.

אילן שפירא: תקנות בניין קיים כבר פורסמו ואם התקנות האלה יפורסמו בעוד חצי שנה, יהיה פער של שנה בין הפרסום של אלה לבין הפרסום של אלה והשאלה מה עושים בתקופה המתה הזאת.

אילן שפירא: צריך שיהיה עד תאריך ומתאריך.

יהודה מירון: כרגע מיהו בניין קיים או חדש, כבר סגור וברור.

אילן שפירא: לא בהגדרה כאן.

אילן שפירא: בהגדרה כאן אומרים בניין חדש, בניין ציבורי שההיתר להקמתו או לשימוש בו ניתן לאחר תחילתן של תקנות אלה.

אילן שפירא: אם תקנות אלה יתחילו ב-1 בינואר 2013, יש לך בעיה.

יהודה מירון: הוא צודק.

יהודה מירון: צריך לסגור את הפער והברירה היחידה שאני רואה כרגע היא להחיל את זה גם על בניין קיים.

אילן שפירא: אתה יכול לקבוע שהוראות התקנות האלה הוא מפרסומן ועד פרסומן.

אילן גילאון: בדיוק.

אילן שפירא: מפרסומן, זה חדש, ועד פרסומן, זה קיים.

שמואל חיימוביץ: בניין חדש מוגדר בחוק התכנון והבנייה.

שמואל חיימוביץ: זה תאריך מסוים שכל מה שקיבל היתר בנייה אחרי התאריך הזה, צריך להיות נגיש.

שמואל חיימוביץ: קראנו קודם שאם בבניין קיים יש שלטים, הוא פטור.

שמואל חיימוביץ: השאלה היא האם בבניין חדש כמשמעותו, שיש בו כבר שלטים, הוא יישאר אתם אם הם לא תקינים.

שמואל חיימוביץ: צריך הוראה מיוחדת לעניין הזה ואז הכול נפתר.

אילן שפירא: אני אומר שמבחינת לוחות הזמנים צריכה להיות התאמה.

אייל לב ארי: אם כך, צריכה להיות הוראת מעבר לגבי בניין חדש לפי תקנות התכנון והבנייה שהתקין כבר שלטים לפני תחילתן של תקנות אלה, הוא ייחשב כהוראות של בניין קיים לעניין תקנות השירות יחולו עליו.

אילן גילאון: יפה.

אילן גילאון: זה יהיה הנוסח.

מיכל שיק הרטוב: רק בסוף תעבירו לנו נוסח שלם של כל הדבר הזה.

אייל לב ארי: בשבוע הבא נהיה בפגרה ויהיה לנו קצת יותר זמן.

אילן גילאון: תחזור על המשפט.

אייל לב ארי: לגבי בניין חדש לפי תקנות התכנון והבנייה, דהיינו מה שקיבל היתר אחרי – אם אני זוכר נכון – אוגוסט 2009.

יעקב עילם: הבקשה להיתר הוגשה.

אייל לב ארי: נכון.

אייל לב ארי: הבקשה וגם ההגדרה הזאת לא תשתנה.

אייל לב ארי: לגבי בניין חדש שכבר קבע שילוט לפני תחילתן של תקנות השירות, לגביו יחולו ההוראות שמתייחסות לבניין קיים לפי מה שהוקרא כאן עד לשלב שהוא יוסיף או יחליף.

אילן שפירא: זה כל בניין שעשה שילוט עד כניסה לתוקף של התקנות האלה.

אייל לב ארי: כן.

אייל לב ארי: זה עניין של ניסוח.

אייל לב ארי: אם אנחנו נצמדים כאן לתיבות בניין חדש ובניין קיים, או מגדירים עד תחילתן של תקנות אלה יתקין שלטים או אחריהן.

אילן שפירא: אני הייתי מציע לא להיצמד לתיבות האלה כי לתיבות האלה יש קשר לתקנות אחרות.

אילן שפירא: לקבוע עד פרסום התקנות ומפרסם התקנות.

אילן גילאון: בסדר.

בלהה ברג: אפילו לא מפרסום אלא מכניסתן לתוקף.

אייל לב ארי: העיקרון שסוכם עליו כדי להבחין אילו סוגי שילוט יתקיימו במקום שניתן בו שירות ציבורי:

אייל לב ארי: נותן שירות שהתקין שלטים עד כניסת התקנות לתוקף, יצטרך לעמוד בדרישות של מה שהוגדר כאן כבניין קיים.

אייל לב ארי: גם זה ישתנה מבחינת הדרישות, אם צריך.

אייל לב ארי: לאחר כניסת התקנות לתוקף הוא יציב את השילוט כמו במקום חדש, שוב, בסייג שלגבי מה שכינינו מקום קיים, עניין ההוספה או ההחלפה של השלטים.

שמואל חיימוביץ: צריך לדבר על שילוט חדש לעומת שילוט קיים ולא בניין חדש ובניין קיים.

יהודה מירון: אבל מבחינת פרקטיות והיכולת גם מבחינת הבניין לדעת מה קורה אתו, לא עדיף לומר שאם קיבלת היתר אחרי תחילת התקנות האלה?

אייל לב ארי: אני חושב שדווקא הפתרון של שמואל הוא יותר מדויק.

אייל לב ארי: החידוד ששמואל נתן כאן הוא יותר מדויק.

אייל לב ארי: זה לא הבניין אלא מתי הוצב בו שילוט.

יהודה מירון: מתי הוצב השילוט, זאת נקודה בעייתית בזמן, לאתר אותה.

יהודה מירון: מתן היתר, זה ברור.

יהודה מירון: יודעים מתי ניתן היתר.

יהודה מירון: לכן עדיף להסתמך על זה.

שמואל חיימוביץ: האם אתה מציע שנלך אחורה ובכל בניין חדש כהגדרתו יחליפו שילוט?

שמואל חיימוביץ: אם כן, בסדר, אבל אם לא ואין דרך, תמצא אותה.

אילן שפירא: אם ההיתר ניתן לפני התקנות, הולכים לפי הקיים.

שמואל חיימוביץ: זאת אומרת שיש מושג של שילוט חדש ושילוט קיים.

אילן שפירא: שילוט קיים, לך תוכיח אם חלק עשית וחלק לא עשית.

אילן שפירא: לך תוכיח בדיוק מתי זה קרה.

שמואל חיימוביץ: איך תוכיח לגבי בניין חדש ששם שלטים?

אילן שפירא: מתי הוצא ההיתר?

אילן שפירא: קל מאוד.

אילן גילאון: חברים, תודה רבה.

שמואל חיימוביץ: אתה אומר שמה שהותקן עד פרסם התקנות נשאר.

שמואל חיימוביץ: אותה בעיה.

אילן גילאון: זה הנוסח.

אייל לב ארי: בניין שהתקין את השילוט לפני כניסת התקנות לתוקף, התקנות שיחולו עליו יהיו תקנות שמתייחסות למקום קיים כפי שהוקראו כאן.

אייל לב ארי: בניין שהתקין שילוט אחרי כניסת התקנות לתוקף ---

יהודה מירון: בניין חדש.

אילן שפירא: אייל, איך אתה קובע מתי הותקן השילוט?

אילן שפירא: זאת הוכחה שהיא בעייתית משפטית, פיזית וטכנית.

אילן גילאון: אף אחד לא יבוא להתקין את השילוט עקום אחרי שהוא קיים.

אילן שפירא: אם קיבלת היתר בנייה, הזמנת את כל חומרי הבנייה, עשית את הדברים ועד שגומרים את הבנייה לוקח עוד חודשיים ובדיוק התקנות נכנסו לתוקף.

אילן שפירא: כבר הזמנת וזה שוכב במחסן ומחכה.

אילן שפירא: מה יחול עליך?

אילן שפירא: אני אומר שיש תאריך שניתן היתר בנייה.

דן אורן: זאת בעיה שיש לגבי כל התאמה.

אילן שפירא: יש היתר בנייה, יש חתימה של הוועדה.

אילן שפירא: זה מאוד קל.

דן אורן: התאריך של ההיתר הוא ברור אבל הוא צריך תמיד לעמוד מול המועד שבו עשית את ההתאמה.

דוד חדד לוי: אבל אתה עושה את התכנון עד ההיתר.

דוד חדד לוי: אתה לא צריך לעשות את התכנון אחרי ההיתר.

שמואל חיימוביץ: שילוט?

שמואל חיימוביץ: ודאי שאחרי.

שמואל חיימוביץ: שלוט אתה עושה אחרי.

דוד חדד לוי: לא.

אילן שפירא: לא בגופים ציבוריים כשאתה עושה מכרזים ופרסומים.

דוד חדד לוי: אתה עושה מכרזים.

אילן שפירא: אתה הרי מפרסם מכרז לכל.

יהודה מירון: אנחנו רצים אבל בואו נחשוב על האפשרויות שיהיו טובות לכולם, כך שלכל מי שמשתתף במשחק הזה, הכללים יהיו ברורים לו.

יהודה מירון: אם נעבוד לפי היתר בנייה, כלומר, נגיד בניין חדש שההיתר שלו ניתן אחרי שהתקנות האלה נכנסו לתוקף, כולם ידעו מה זה.

יהודה מירון: לא יהיה ויכוח מה הבניין הזה.

יהודה מירון: הבעיה שנותרת היא באמת מה קורה בין אלה שהם בניינים חדשים, שכבר הם בניינים חדשים עוד לפני שהתקנות האלה נולדו לעולם.

יהודה מירון: גם זאת קבוצה מסוימת שעליה אפשר לומר שאם התקינו, יראו אותם כמו בניין קיים.

יהודה מירון: לא התקינו, שיעשו כמו חדש.

יהודה מירון: כך נתברבר רק אתם ולא עם כל הבניינים האחרים.

דן אורן: הוא העלה כאן שאלה של מה זה להקים.

דוד חדד לוי: אני עושה מכרז.

דוד חדד לוי: קח לדוגמה את המשטרה.

דוד חדד לוי: ביום מתן ההיתר, אנחנו מסתכלים על השילוט בבניין קיים.

אילן גילאון: מקובל.

אילן גילאון: יום קבלת ההיתר.

שמואל חיימוביץ: לא הבנתי.

שמואל חיימוביץ: אם בשבוע שעבר נתנו היתר לבניין מסוים וזה יפורסם בעוד חצי שנה וזה נכנס לתוקף, הוא יהיה פטור מהתקנת השילוט לפי הדרישות האלה?

קריאה: ודאי.

קריאה: לא הגיוני.

אילן גילאון: זה מה שכתבתם.

דוד חדד לוי: כשאני ארצה לקבל היתר בנייה.

שמואל חיימוביץ: דוד, אני בספק אם תבדוק את זה ותמצא שאתה צודק.

שמואל חיימוביץ: אני אומר לא נהוג בזמן היתר בנייה כבר לדעת.

אילן גילאון: מה אתה מציע לעשות?

שרון מרקוביץ: אני קצין תשלום וחוזים של המשטרה עד לא מזמן.

שרון מרקוביץ: התעסקתי בכל החוזים ובכל ההתקשרויות של מחלקת הבינוי.

דוד חדד לוי: כשאני יוצא למכרז, אני כבר קובע איך השילוט נראה.

אילן גילאון: מה אתה מציע?

שמואל חיימוביץ: אני לא מציע.

אילן גילאון: אני מודה לכולכם.

אילן גילאון: יש לנו המשך דיון ביום שלישי.

אילן גילאון: תודה רבה.