הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 86, 2012-07-24 11:00

טלב אלסאנע: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

טלב אלסאנע: הנושא שעל סדר היום, קמפיין הרשות הלאומית למלחמה בסמים באלכוהול במגזר הערבי.

טלב אלסאנע: מתוך הסקירה שקיבלתי מעוזרת המחקר של הוועדה, אני רוצה לציין שהנתונים, הם אמנם לא עדכניים, מהמחקר שהיה בשנת 2009.

טלב אלסאנע: הנתונים שקיבלתי, גם אם מדובר במחקר שהיה בשנת 2009, הם מאד מדאיגים ומצביעים על מגמה של עלייה מדאיגה לגבי השימוש בסמים וגם אלכוהול בקרב בני נוער בכלל, ובקרב בני נוער במגזר הערבי ובמגזר הערבי הבדואי.

טלב אלסאנע: מצד שני, התפקיד של הרשות, כפי שאנחנו יודעים וכפי שהוא מוגדר, הוא התווית מדיניות בכל מה שנוגע גם להסברה, גם טיפול, גם גמילה ונושא ההסברה הוא נושא הדיון היום, ומה עושה הרשות ואיזה תכניות יש.

טלב אלסאנע: אחד הכלים הרלבנטיים והדברים החשובים ביותר הם התקציב.

טלב אלסאנע: בלי תקציב כמעט אי אפשר לדבר על כלום.

טלב אלסאנע: אפשר לדבר, אבל אי אפשר לעשות.

טלב אלסאנע: על מבנה תקציב הרשות דיברנו קודם, הוא מבנה שהוא מעוות.

טלב אלסאנע: סכום קטנים שנמצאים בבסיס התקציב ולאחר מכן רואים שהתקציב בפועל הוא פי שלושה מהתקציב הבסיסי והדברים האלה משפיעים על הניצול של התקציב.

טלב אלסאנע: הרשות, כפי שאני ראיתי משתדלת, ואולם בשנת 2011 ובשנת 2012 ניצול התקציב הוא קטן יחסית.

טלב אלסאנע: הדבר השני הוא תוספת תקציב ייעודית שהייתה למגזר הערבי, שלא נוצלה בשנת 2011.

טלב אלסאנע: מתוך הסקירה לגבי הקמפיינים וההסברה שעושה הרשות, אפשר להגיד שיש בעיה מאד אמיתית, מהותית, קשה מאד בכל מה שנוגע למגזר הערבי.

טלב אלסאנע: אנחנו רואים שהמשרד שזכה במכרז אמנם הקים איזו שהיא מחלקה, אבל באיזו מידה מעבירים את המסרים, באיזו מידה מגיעים לציבור הרחב, לציבור המשתמשים?

טלב אלסאנע: הקמפיינים שנעשים, מה בדיוק עושים – לא רואים.

טלב אלסאנע: אין סקירה, אין נתונים וצריך שלא אתם תגידו, אלא שהציבור יגיד ויידע שיש קמפיינים שנעשים, ולכן זה מחלחל לציבור ומגיע אליו.

טלב אלסאנע: אם הרשות תגיע למסקנה שיש לערוך מכרז בקמפיין ייחודי לגבי שימוש באלכוהול, או שימוש ייחודי לגבי העולים מברית המועצות לשעבר - מה הסיבה לגבי הציבור הערבי שאנחנו יודעים שיש עלייה מדאיגה ורואים את זה.

טלב אלסאנע: יש כישלון בהתמודדות, יש בעיה עם הדבר הזה.

טלב אלסאנע: צריך לשנות גישה, לשנות מדיניות והדבר הזה לא נעשה.

טלב אלסאנע: בהמשך תקבלו רשות דיבור ותתייחסו.

טלב אלסאנע: נא לרשום הערות.

טלב אלסאנע: וגם יש את עניין התקציבים שמוקצים להסברה במגזר הערבי, שהם קטנים מאד, ואינם עומדים בפרופורציה, באתגרים, במשימות, במטרות שרוצים להשיג.

טלב אלסאנע: ולכן השאלה היא מדוע כאשר המחקרים מראים מגמה מסוימת, לא משנים מדיניות, לא מתאימים מדיניות, לא קובעים יעדים, ומה המדיניות של הרשות בכל הנושא של הסברה במגזר הערבי, גם מבחינת ההתנהלות, גם מבחינת תקציבים, גם מבחינת היעדים.

טלב אלסאנע: ולא צריך שכל דבר יהיה מתורגם.

טלב אלסאנע: אפשר להביא אנשים מומחים, לדבר אל המגזר הערבי בשפתו, כדי שהדברים ייקלטו.

טלב אלסאנע: בהקשר הזה, אני הייתי מעוניין מאד לשמוע את נציג הרשות, מה התכניות והמדיניות שיש לכם בהקשר, מה היעדים העתידיים, גם לגבי מחקר בעתיד, אם התחלתם מחקר, כי אי אפשר להמשיך לדבר על מחקר שהיה בשנת 2009.

טלב אלסאנע: זה כבר הופך להיות לא רלבנטי.

טלב אלסאנע: אז מה נעשה בהקשר כדי לדעת איפה הבעיות, באיזה גילאים, מה הסיבות, מה סיבות העומק, איך אפשר להתמודד עם הדברים האלה באופן מקיף וכולל.

טלב אלסאנע: אני פותח את הדיון.

טלב אלסאנע: אם חבר הכנסת ברכה ירצה להעיר הערות.

טלב אלסאנע: נציג הרשות למלחמה בסמים, בבקשה.

יאיר גלר: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב יושב הראש, יושב הראש לשעבר.

יאיר גלר: אני מודה על הדיון הזה.

יאיר גלר: הסוגיה הזאת שאנחנו דנים בה הבוקר, וזה נושא ההסברה, כאשר אנחנו נתמקד כמובן בהסברה ובפרסום במגזר הערבי.

יאיר גלר: נקודה מאד מאד חשובה, ואני רוצה להעמיד את הדברים כפי שאנחנו כמובן מובילים אותם היום.

יאיר גלר: אנחנו בשנה האחרונה, גם בעקבות כמובן הישיבות שהיו פה וגם בעקבות הרבה מאד סקרים ומחקרים שאנחנו ערכנו, אנחנו יודעים היטב את הנתונים, הנתונים של 2009 הם רק בסיס, מאז כמובן נוספו הרבה נתונים חדשים.

יאיר גלר: השימוש בסמים ובאלכוהול במגזר הערבי, איננו שונה היום מכלל המגזרים האחרים במדינת ישראל.

יאיר גלר: הבנות המוסלמיות - - -

טלב אלסאנע: על סמך מה הדברים האלה נאמרים?

טלב אלסאנע: נתונים שמתאימים לרצון של - - -

יאיר גלר: לא, לא.

יאיר גלר: הנתונים הם כמעט זהים לחלוטין, פרט לבנות, בעקבות סקרים ומחקרים שאנחנו ערכנו.

יאיר גלר: יושב פה ד"ר יוסי הראל-פיש - - -

טלב אלסאנע: יש מחקר חדש?

יאיר גלר: לכל אורך הדרך יש לנו את המחקרים שלנו, את הבדיקות שלנו, אם באמצעות משרד החינוך, אם באמצעות ארגון הבריאות העולמי, אם באמצעות סקרים שאנחנו עושים ואנחנו מכירים את הנתונים היטב במגזר הערבי.

יאיר גלר: אני יכול לבוא היום ולהגיד - - -

טלב אלסאנע: לפי מה שאני ראיתי יש כאן נתונים של כמעט פי שניים במגזר הערבי-הבדואי – 20%, ובמגזר הערבי בכלל, זה גם עולה מהממוצע הארצי, אנחנו מדברים על 10%, ולכן הדברים שאנחנו מקבלים לא מתאימים.

יאיר גלר: ייתכן שאני לא מכיר את הנתונים שאתה מסתכל עליהם כרגע, יתכן והם משנת 2009.

יאיר גלר: לנו יש נתונים הרבה יותר עדכניים ,ואנחנו יודעים שהיום הנתונים כמעט זהים לחלוטין.

יאיר גלר: יש מספר יוצאים מן הכלל, ואני אפרט ברשותך את היוצאים מן הכלל.

יאיר גלר: היוצא מן הכלל אחד זה בנות מוסלמיות.

יאיר גלר: אצל בנות מוסלמיות אחוז צריכת האלכוהול הוא הרבה יותר נמוך מאשר בנות אחרות.

יאיר גלר: לגבי בנים, במיוחד הצעירים, הנתונים הם כמעט זהים לחלוטין.

יאיר גלר: לגבי מבוגרים, גם כן פחות.

יאיר גלר: יתכן ואתה כאן בוחן ממוצעים מסוימים.

יאיר גלר: הממוצע במקרה הזה איננו מלמד על הנתונים המדויקים.

אוריאנה אלמסי: על סמים, לא על אלכוהול.

יאיר גלר: שנייה, אני אגיע גם לסמים וגם לאלכוהול.

יאיר גלר: אנחנו מכירים היום גם את נתוני האלכוהול, ואני אומר שוב – אינני יודע כרגע מה נרשם פה, זה לא הועבר אלינו קודם, אז אני לא יכול להתייחס כרגע לנתון כזה או אחר.

יאיר גלר: אנחנו אבל מכירים היטב את המגזר הערבי ומה שקרה במגזר הערבי בשנה האחרונה, במיוחד על סמך הרבה מאד נתונים, במיוחד בתחום ההסברה, זה שינוי דרמטי באסטרטגיה של הרשות, כפי שהיא מתייחסת למגזר הערבי.

יאיר גלר: לצורך העניין קרו שני דברים והם מבוססים כאמור על אותם נתונים ואותן הבנות: אחד, נשכר אדם מיוחד שיושב פה והוא ידבר, ג'לאל בנא, יושב מולך, שהוא יועץ תקשורת רציני מאד מטעם המגזר הערבי, נשכר על ידינו; והדבר השני שנעשה זה כמובן שכירתו של משרד – מקאן אריקסון - שהוא משרד הפרסום הגדול ביותר במדינה, וכמובן יש לו קבלות מאד מאד רציניות, הן בארץ והן בחו"ל.

יאיר גלר: יש לו לצורך העניין גם גוף בתוך המשרד, שעוסק במגזר הערבי.

יאיר גלר: הם זכו במכרז כדת וכדין, ואין שום קשר למכרז הרוסי או לא למכרז הרוסי.

יאיר גלר: אם לדעתנו הם לא היו מספקים את התוצרים הטובים, יכול להיות שהיינו שוקלים אחרת.

יאיר גלר: כרגע ההחלטה האסטרטגית בהמשך למכרז - - -

טלב אלסאנע: ממתי התקשרות עם משרד של אריקסון?

יאיר גלר: סוף 2011, או אמצע 2011.

יאיר גלר: ההחלטה שקיבלנו שכל קמפיין בשפה העברית, ילווה גם בקמפיין בשפה הערבית וזה מה שקרה.

יאיר גלר: גם היום, באסטרטגיה שלנו ובתכנון שלנו, אנחנו נכנסים עכשיו לקמפיין במגזר הערבי, בדיוק כפי שנכנסנו לקמפיין במגזר היהודי.

יאיר גלר: אין שום הבדל בעניין הזה.

יאיר גלר: לגבי הקצאת תקציבים, גם כאן, ניתנו תקציבים דומים וזהים.

יאיר גלר: אנחנו גם צריכים אבל לזכור עוד דבר.

טלב אלסאנע: אני לא יודע, אי אפשר שאנחנו נקבל נתונים, הם לא המציאו אותם מהשמיים.

טלב אלסאנע: הנתונים האלה הגיעו מהרשות או ממקום אחר.

יאיר גלר: יתכן ממקום אחר.

טלב אלסאנע: אז אנחנו רוצים לדעת.

אוריאנה אלמסי: אני רק אומר, הנתונים הם על בסיס הסקר האפידמיולוגי מ-2009.

יאיר גלר: אמרתי, אבל מאז אנחנו כבר חידשנו.

אוריאנה אלמסי: לא עודכנו, לגבי נתונים על שימוש בסמים וכל זה, לא היה סקר, מחקר מקיף, או משהו דומה - - -

יאיר גלר: אין מחקר מקיף, אבל יש לנו סקרים שאנחנו עושים אחת לשלושה-ארבעה חודשים, שנקראים 'יד על הדופק', ושם יש לנו את הנתונים - - -

אוריאנה אלמסי: לא, אבל 'יד על הדופק' זה חשיפה להסברה.

יאיר גלר: זה גם חשיפה להסברה, זה גם שימוש בסמי פיצוציות, זה גם שימוש בסמים בכלל, זה גם שימוש באלכוהול, וחבל שזה לא בא לידי ביטוי, אני אומר בנתונים האלה.

יאיר גלר: נכון שזה לא מחקר מדעי כמו המחקר האפידמיולוגי של 2009, אבל הוא בהחלט מצביע על מגמות והוא מצביע על עלייה מסוימת בסמי פיצוציות, והוא מצביע על ירידה מסוימת באלכוהול.

יאיר גלר: הנתונים האלה - - -

אוריאנה אלמסי: 'יד על הדופק' זה לא להשפעה של חשיפה להסברה?

יאיר גלר: גם, גם.

יאיר גלר: זה אחת מהשאלות מתוך 50, או 4 שאלות מתוך 50.

יאיר גלר: אז אני אומר שוב, אני רוצה לתקן את הנתונים.

יאיר גלר: הנתונים הם שגם, ואני צריך להדגיש נקודה נוספת.

יאיר גלר: האוכלוסייה הערבית מדברת עברית, קוראת עברית, רואה טלוויזיה בעברית, קוראת את ה-YNET, שזה בעברית, וגם בעניין הזה חשוב מאד שנדגיש את הנתונים האלה.

יאיר גלר: כלומר, אנחנו עושים פה את שני המיקודים: גם מקצים את המשאבים ואת המאמצים שתיכיף יפורטו פה, וגם אנחנו יודעים שיש להם את הידע המספיק, לחלק גדול מהאוכלוסייה, לצרוך את אותם מסרים דרך השפה העברית.

יאיר גלר: הדבר השני שאני רוצה להגיד זה דבר נוסף.

יאיר גלר: האסטרטגיה הזאת תמשיך ואנחנו עכשיו יודעים בדיוק את אותם נתונים.

יאיר גלר: אמרתי, אז אנחנו שכרנו גם יועץ מיוחד.

יאיר גלר: לצורך העניין יש לנו גם יועץ פרסום היום של הרשות, שעובד מול מקאן אריקסון, וגם הוא שותף מלא לכל המאמץ הזה ולכל הקצאת התקציבים הזאת.

יאיר גלר: יושב פה אלי טנא, אני מניח שגם הוא ידבר על העניין הזה, כך שהעניין הזה של הפרסום מקבל את הביטוי.

יאיר גלר: הדבר השלישי, יושב פה ד"ר ווליד חדד, שהוא אחראי מטעם הרשות על כל הפעילות במגזר הערבי, ואני רוצה לציין פה את הרחבת הפעילות המאד מאד משמעותית היום שנעשית בקרב המגזר הערבי.

יאיר גלר: השנה מצטרפות הרבה מאד רשויות לפעילות הקהילתית שלנו, בשונה לחלוטין מהמגזר היהודי.

יאיר גלר: כלומר, היקף הפעילות גדל דרמטית.

טלב אלסאנע: לגבי ההיקף, המושגים האלה הם טובים.

טלב אלסאנע: אבל אנחנו רוצים משהו יותר פרטני.

יאיר גלר: אוקי, הבנתי, אנחנו מדברים על ההסברה.

טלב אלסאנע: מה מספר היישובים שמתקיימת בהם פעילות, אחוז בתי הספר, האם אומרים להם בוקר טוב, נכנס ואומר אני הגעתי לבית הספר.

טלב אלסאנע: איזו פעילות מתקיימת באותם בתי ספר שמגיעים אליהם.

טלב אלסאנע: אנחנו רוצים יותר פרטים לא מושגים כלליים כאלה שהכל בסדר, המציאות היא לא טובה, אי אפשר להגיד שהכל טוב.

יאיר גלר: קודם כל אני לא אמרתי שהכל בסדר, לא, לא, לא.

יאיר גלר: מדינת ישראל כמו כל העולם המערבי, צורכת סמים ואלכוהול, נקודה.

יאיר גלר: הנתונים שבמדינת ישראל הרבה יותר טובים - - -

טלב אלסאנע: אבל כאשר רואים שהמגמה היא שונה והממצאים שונים, כאשר אנחנו מדברים על חברה שהיא מסורתית באופייה, עד לפני 20 שנה התופעות האלה כמעט ולא היו קיימות, ואנחנו רואים מגמת עלייה, אז אנחנו רוצים לבלום את העלייה הזאת, נגיע למצב שהתופעה הזאת לא תמשיך במגמה המדאיגה הזו ולכן זה התפקיד שלנו לשאול למה אין התמודדות נכונה.

יאיר גלר: אני רק רוצה להעמיד נתון אחד על דיוקו – אין גידול בשנה-שנה וחצי האחרונות בנתוני האוכלוסייה הערבית בצריכת סמים ואלכוהול, יותר מאשר באוכלוסייה היהודית.

יאיר גלר: ההיפך הוא הנכון.

יאיר גלר: יש בהחלט מגמה של בלימה ויש מגמה של ירידה.

יאיר גלר: תלוי עכשיו באיזה גילאים, תלוי - - -

פיני קבלו: יש חיבור בין הסמים לאלימות?

יאיר גלר: יש הבדל, בוודאי שיש הבדל.

יאיר גלר: יש הבדל בין סמים ואלכוהול, יש הבדל.

טלב אלסאנע: אנחנו נתמקד בסמים.

יאיר גלר: אוקי.

טלב אלסאנע: נתמקד יותר בסמים, כי אנחנו יודעים שבמציאות - - -

פיני קבלו: כי סמים מביאים גם אלימות.

טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שיש בעיות גם של סמים וגם של אלכוהול, אבל אנחנו יודעים איפה הבעיה קיימת בעיקר במגזר הערבי, יותר היא בתחום של הסמים.

טלב אלסאנע: אמנם יש גם כן את הבעיה האמיתית של אלכוהול.

יאיר גלר: יש בעיית אלכוהול, יש בעיית סמים, אנחנו מכירים אותה היטב, ואני מציע שדווקא בעניין הזה, אני אומר שוב, מעבר לנתונים, אני מציע בואו עכשיו נצלול יותר לפרטים איך נבנתה האסטרטגיה, על פי איזה תובנות, איזה תכנון נעשה, על פי איזה פרמטרים, ואני מניח שזה יספק את רוב התשובות לדיון הזה.

יאיר גלר: גלעד, אתה רוצה להתחיל או ד"ר ווליד?

גלעד היימן: אני רק רוצה להגיד משפט אחד, שאנחנו הגענו למסקנה בתקופה האחרונה, בשנים האחרונות ברשות, במיוחד בשנה האחרונה, שכן חשוב לחזק את הקשר עם הציבור דובר הערבית.

מוחמד ברכה: הציבור הערבי.

גלעד היימן: הציבור הערבי, בסדר.

גלעד היימן: אנחנו מדברים בשפה.

גלעד היימן: בסדר, הציבור הערבי.

גלעד היימן: ולכן אנחנו אלף, כמו שיאיר אמר, התחלנו, הדבר הראשון שעשינו באחת הרשויות הבודדות, וזה לא צוין, שיש לה דובר בשפה הערבית, דובר שעובד מול הציבור הערבי.

גלעד היימן: אין הרבה גופים לאומיים, אני חושב שהכנסת לדוגמא נכנסה לזה רק לאחרונה, עם דוברות למגזר הערבי.

גלעד היימן: אנחנו היינו שם לפני הכנסת.

טלב אלסאנע: לכנסת יש הרבה דוברים שלה, המדברים בערבית גם.

גלעד היימן: דוברים יש, אבל רק לאחרונה, אחרינו נכנסה דוברות בערבית.

גלעד היימן: לכן הדבר הזה נעשה מתוך ראייה שחשוב לחזק את הקשר עם הציבור הערבי.

גלעד היימן: בנוסף לזה, מאז שמקאן נכנסו לעבוד איתנו ואני חושב שכדאי לציין שאחד הפרמטרים, מה שפשוט הפריע לי בכל המגמה שאמרת, אחד הפרמטרים בקביעת העובדה שאנחנו עובדים עם מקאן, היא העובדה שהמשרד הזה הציג יכולות עבודה טובות גם כלפי האוכלוסייה הערבית.

גלעד היימן: אם הוא לא היה יכול להציג את היכולות האלו – יכול להיות שלא היינו עובדים איתו.

גלעד היימן: אנחנו בחרנו משרד שנותן לנו מענה גם כלפי המגזר הערבית.

גלעד היימן: ובאמת מאז, גם קמפיין הסמים שדובר בו קודם, שהיה בסוף שנה שעברה, היה בו מהלך של אדפטציה לערבית, וגם כרגע בקמפיין האלכוהול שאנחנו יוצאים איתו כבר כרגע במגזר היהודי, או דובר העברית, אנחנו מעכבים את היציאה למגזר הערבי בשל הרמאדן, נצא מיד לאחר הרמאדן.

גלעד היימן: זה כבר לא אדפטציה, אלא זה כבר קמפיין שבנוי לפי הצרכים, לפי הייחודיות של המגזר הערבי.

גלעד היימן: אני חושב שמה שחשוב לי להבהיר פה, שכן, זאת אומרת לא תמיד הכל היה הכי טוב בעולם, אבל יש כאן מגמה של הבנה שאנחנו צריכים לחזק את הקשר, את ההידברות עם הציבור הערבי.

גלעד היימן: זה נמצא במגמה של שיפור גדול בתקופה האחרונה, בשנים האחרונות.

גלעד היימן: אני אסכים איתך אם תגיד לי שיש עוד מה לעשות.

גלעד היימן: יש עוד מה לעשות, אבל יש גם שיפור שנעשה.

מוחמד ברכה: תחום הפעילות והתיאום עם הרשויות המקומיות.

גלעד היימן: אנחנו אנשי ההסברה, ווליד הוא איש השטח, הוא ידבר על זה בצורה נרחבת יותר.

טלב אלסאנע: גם בתחום ההסברה, לפני שנגיע לשטח בתחום ההסברה, הרי יש כל מיני אתרים, יש כל מיני עיתונים, אז מה אתם עושים כדי להסביר וכדי להגיע לציבור הרחב.

טלב אלסאנע: מה אתם עושים בהקשר הזה?

גלעד היימן: אלף הוצגה כאן פרישה של קמפיין שהיה בשנת 2010.

גלעד היימן: הוצגה פרישה גם של קמפיין אינטרנט שבוצע בסוף שנת 2011, תחילת 2012.

טלב אלסאנע: איזה קמפיין זה היה?

גלעד היימן: זה הקמפיין סמים.

טלב אלסאנע: איפה הוא היה?

גלעד היימן: הוא היה באתרי אינטרנט, בפאנט, אל עראב.

טלב אלסאנע: כמה זמן זה היה?

עדי זועבדי: היה לתקופה של שלושה שבועות.

יאיר גלר: כמו שאר הקמפיינים שלנו.

יוסי הראל-פיש: אולי אני אומר רק משפט אחד, אני יוסי הראל-פיש המדען הראשי של הרשות.

יוסי הראל-פיש: משפט אחד.

יוסי הראל-פיש: אחד הדברים שאנחנו מאד מתרכזים בהם כרגע זה לעשות את תפירת החליפה התרבותית והערכית, שתתאים לאוכלוסייה הזו.

יוסי הראל-פיש: כיוון שאנחנו מודעים לזה שיש שם מורכבות ובעיה בתחום של הסמים והאלכוהול, כמו שיש בשאר האוכלוסייה, אבל התופעה היא ייחודית שלה, אנחנו חייבים שגם קמפיין ההסברה וגם כל עבודה שאנחנו עושים בשטח, תהיה תפורה ממש לתרבות ולערכים.

יוסי הראל-פיש: זו הסיבה שהאשים שמובילים את זה עם ווליד בראשם ברמת השטח, זה אנשים שבאים מהמגזר ומכירים את המגזר ומתאימים את זה למגזר, גם את הפעילויות וגם את המסרים.

יוסי הראל-פיש: וכנ"ל לגבי הקמפיין, שאנחנו עובדים עם אנשים בתוך המערכת.

טלב אלסאנע: שני דברים.

טלב אלסאנע: יש דברים שהם ברמה של מדיניות ויש דברים שבהם ברמה של ביצוע.

טלב אלסאנע: אני מאמין שווליד הוא ברמה של ביצוע, הוא לא מעצב, הוא לא קובע את המדיניות של הרשות איך להתמודד עם התופעה במגזר זה או אחר.

טלב אלסאנע: ולכן אנחנו קודם כל ברמה של מדיניות.

טלב אלסאנע: אתם, הרשות האחראים, מה אתם עושים.

טלב אלסאנע: אחר כך נגיע – זה עושה א', זה עושה ב'.

טלב אלסאנע: ולכן אי אפשר להטיל את הכל על ווליד.

יאיר גלר: לא, לא, לא, לא.

יוסי הראל-פיש: מה שאני אמרתי זה לא - - -

יאיר גלר: חס ושלום.

טלב אלסאנע: הוא לא יכול להרים את כל הפרויקט הזה.

יאיר גלר: חס ושלום.

קריאה: מדברים על התאמה.

קריאה: יש פה עוד אנשים.

יאיר גלר: רק במילה אחת, אנחנו תיכף ניתן להם כמובן לדבר.

פיני קבלו: יאיר, הפעילות עם הרשויות כרוכה ב-MATCHING.

יאיר גלר: כן.

יאיר גלר: כן.

יאיר גלר: אבל גם כאן, ב-2012 וב-2013, הכניסה היחידה לרשויות חדשות זה במגזר הערבי, ורובן ללא matching, וצריך להגיד את זה.

יאיר גלר: זאת אומרת, התעדוף פה הוא תעדוף של שחור לבן.

יאיר גלר: כלומר, כל הקצאת המשאבים להגדלה הקהילתית, כולל כל הפעילויות נעשית במגזר הערבי.

יאיר גלר: אנחנו מדברים השנה במסגרת תכנית המתחמים ותכנית ברוורמן - - -

טלב אלסאנע: זה תלוי באיזה הקשר.

טלב אלסאנע: למשל במתאמי סמים יש matching.

קריאה: מדובר על למעלה משלושה מיליון שקלים.

יאיר גלר: בתכנית המתחמים, שתי התכניות - - -

פיני קבלו: זה חלק מהבעיה, נו.

פיני קבלו: אם ....

פיני קבלו: matching אז לא עושים את הפעילות.

מוחמד ברכה: ברשות יותר הראש, אולי נשמע את הסקירות ואחר כך ננהל את הדיון.

יאיר גלר: אדון ברכה, רק מילה אחרונה.

טלב אלסאנע: תיתן לנו פרטים.

טלב אלסאנע: אני מכבד, אתה יודע כמה הקשר בינינו הוא טוב, אבל אנחנו רוצים להיכנס לעומק, לא לטייח דברים.

טלב אלסאנע: המגמה הזו שהכל טוב, כאשר אנחנו מדברים על 350,000 שקלים לתקציב של ההסברה במגזר הערבי, מדובר על 1,600,000 תושבים, בתי ספר.

טלב אלסאנע: מה אתם יכולים לעשות עם סכום כזה, לעומת 3-4 מיליון שקלים לגבי תקציב ההסברה בכלל.

טלב אלסאנע: זה פחות מ-10%, כאשר אנחנו יודעים מה המציאות.

טלב אלסאנע: ולכן צריך שינוי מדיניות, צריך לעצב ולהגיד אנחנו הולכים לשנות מדיניות, להקצות יותר, להפעיל יותר.

טלב אלסאנע: מדוע למשל יש תקציב קיים ולא מנוצל.

טלב אלסאנע: נגיד יש לנו בעיה במגזר הערבי, אז אנחנו רוצים בשנה הזאת ללכת ולהטות תקציב למגמה הזו.

יאיר גלר: אדוני, אז אני מתקן.

טלב אלסאנע: בגדול, בגדול, לא - - -

יאיר גלר: בגדול התקציב של הרשות - - -

טלב אלסאנע: אז אתם לא יכולים להגיד שהכל טוב, רבותי.

יאיר גלר: התקציב של הרשות בשנת 2011 הסתיים ב-99.8% ניצול.

מוחמד ברכה: איזה תקציב?

יאיר גלר: תקציב כלל הרשות.

טלב אלסאנע: כתוב 72%.

איריס יוגב: תראו, יש כאן בעיה בנתונים.

יאיר גלר: רבותי, אני אומר שוב, יש כאן טעות בהצגה.

מוחמד ברכה: יאיר, כשאתה מדבר על תקציב, זה התקציב שמצוין בתקציב המדינה או התוספת?

יאיר גלר: הכל.

טלב אלסאנע: הכל.

טלב אלסאנע: זה התקציב העיקרי והתוספות.

מוחמד ברכה: שעל כמה הוא עמד?

יאיר גלר: בשנה האחרונה הוא היה 36,900,000 מיליון שקלים, כמעט 37 מיליון שקלים.

יאיר גלר: לא חוזר שום כסף לתקציב המדינה, אנחנו מנצלים אותו.

יאיר גלר: אני אומר שוב, אנחנו מכירים, גם אדוני הלך בזמנו אני זוכר למשרד האוצר, ולאחר שאתה הלכת תיקנו את העניין הזה, משום שמישהו שם הטעה אותך.

יאיר גלר: הם לא מדברים על יתרות מחויבות, הם לא מדברים על זה שמכרז למשל בתחום המחקר, מחקר לוקח שלוש שנים, אז אם אנחנו ביום הראשון משריינים את התקציב למשך שלוש שנים בפרישה, אנחנו לא מנצלים את כולו בשנה הראשונה, כי אנחנו משלמים אותו לפי שלבים מסוימים.

יאיר גלר: אבל הכסף לא קיים כבר, אני לא יכול לספור את אותו שקל פעמיים, השקל הזה כבר מחויב ל-2013, 2014, 2015.

יאיר גלר: משרד האוצר, מטעמים שלו, בא והציג את זה.

יאיר גלר: מאחר שהמנכ"ל גם כן העלה את אותה בעיה, תיקנו את העניין בפניו, הוא הלך למשרד האוצר, חזר מר יעקב גנות, שמוכר פה היטב על כל הגורמים, והוא נתן לנו ציון לשבח על זה שהניצול שלנו הוא נושק ל-100% לאחר בדיקה.

אוריאנה אלמסי: איפה זה מצוין?

אוריאנה אלמסי: אני חלילה לא רוצה שייווצר מצב שאני הצגתי פה נתונים.

אוריאנה אלמסי: אלה הם נתונים שלקוחים מהאתר של החשב הכללי והם הכי מעודכנים.

יאיר גלר: אז אני מסביר שוב שמשרד האוצר מסתכל על זה כניצול של אותה נקודה.

יאיר גלר: הוא לא מסתכל על חיובים עתידיים.

טלב אלסאנע: אתה מדבר על התחייבויות עתידיות.

יאיר גלר: וודאי.

טלב אלסאנע: אז כאשר אנחנו כבר בשנת 2012, אנחנו קיבלנו מהחשב הכללי נתון לגבי מה שבוצע עד נכון להיום, זה 72%.

יאיר גלר: אז אני מסביר שוב, עד 31 בדצמבר לא יישאר שקל אחד לא מנוצל.

יאיר גלר: יש לנו גרפים.

יאיר גלר: אם שנת הפעילות אצלנו, לא כל חודש הוא לינארי, משום שיש למשל פתיחת שנת לימודים, אז זה אחרת.

יאיר גלר: כאשר יש ניצול של מסע הסברה כרגע שרץ בטלוויזיה, אז בבת אחת יש הוצאה של מיליון שקלים ובחודש הבא זה ירד בצורה משמעותית.

יאיר גלר: כלומר כל ההתבוננות הזאת, אני מציע בעניין הזה אל תשאלי את משרד האוצר, תשאלי אותנו.

יאיר גלר: אחרי זה תלכי ותבדקי - - -

מוחמד ברכה: לא, היא תשאל את משרד האוצר.

מוחמד ברכה: צריך לעשות הצלבה.

יאיר גלר: הצלבה זה בסדר גמור, אבל לשאול רק את משרד האוצר, כאשר זה כבר תוקן פעמיים, כולל יושב הראש שהיה כבר בשיחה עם משרד האוצר.

טלב אלסאנע: לגבי העניין, בשנת 2012 נאמר לנו שזה 33%.

טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שאנחנו באמצע השנה, 33% הניצול לשנת 2012.

איריס יוגב: כן, אבל הם גם דיווחו על 55 מיליון שקלים שהיינו מאד שמחים אם היו לנו אותם.

יאיר גלר: כן, שאין לי מושג על מה הם מדברים.

יאיר גלר: אין לי מושג מה זה 55 מיליון שקלים, אני מציע לבדוק את זה איתם, אני לא מכיר כזה תקציב.

טלב אלסאנע: זה לשנת 2012 יחד עם כל השינויים והתוספות.

יאיר גלר: אין דבר כזה.

יאיר גלר: אני הייתי מאד שמח בגלל ש - - -

מוחמד ברכה: יכול להיות שזה חיבור בגלל שהתקציב הוא דו שנתי.

מוחמד ברכה: יכול להיות שחיברו שני תקציבים.

מוחמד ברכה: אבל אין 55 מיליון שקלים.

יאיר גלר: ברור שאין.

מוחמד ברכה: בפעם האחרונה שהיו 50 מיליון שקלים זה היה בשנת 1988.

איריס יוגב: לא, הם דיווחו על 52 מיליון בשנת 2011.

מוחמד ברכה: בשנת 1988 היה 50 מיליון שקלים.

יאיר גלר: נכון, אבל זה היה קהילות טיפוליות, זה היה משהו אחר לחלוטין.

יאיר גלר: אני מציע אדוני, אני אומר שוב, אנחנו מנצלים עד סופו.

יאיר גלר: שינוי אסטרטגי משמעותי נעשה בשנה הזאת לגבי המגזר הערבי.

יאיר גלר: ההגדלה המשמעותית היחידה היא במגזר הערבי, בעקבות תכנית ברוורמן והתכנית של השר לביטחון פנים, אהרונוביץ, שמשקיע את כל המאמצים עכשיו בהגדלת הפעילות.

מוחמד ברכה: איזו תכנית?

מוחמד ברכה: עיר ללא אלימות?

יאיר גלר: לא, לא, לא, של הרשות למלחמה בסמים.

יאיר גלר: בתכנית המתחמים כמובן נכנסים הרבה מאד גופים והרבה מאד פעילויות, אבל המגזר הערבי קיבל פה תעדוף מלא על פני המגזר היהודי, בהחלטה מאד מושכלת.

יאיר גלר: זה הועבר גם בממשלה, תכנית המתחמים שגם כן על זה אנחנו יכולים להרחיב.

מוחמד ברכה: זה סגירת פער.

יאיר גלר: לא, אבל מאחר שזה עלה פה, אז אני רוצה פשוט להעמיד את הדברים על דיוקם.

יאיר גלר: אני מציע עכשיו שניתן אולי לאנשים.

יאיר גלר: מבחינת אנשינו, יושב פה גם מר עדי זועבי ממקאן אריקסון, ג'לאל בנא שכבר הזכרנו אותו.

מוחמד ברכה: ג'לאל נמצא בשתי קטגוריות ברשימה כאן.

יאיר גלר: רק בקטגוריה אחת שלנו.

מוחמד ברכה: בקטגוריה של המשרד לביטחון פנים והרשות ובקטגוריה של משרד הפרסום.

יאיר גלר: לא, הוא לא שייך, הוא מקבל משכורת ממשרד הפרסום, משהו שאני לא יודע?

מוחמד ברכה: השם שלו מופיע פעמיים.

יאיר גלר: הוא היה שמח, אבל לא.

יאיר גלר: זה הדרך של מקאן אריקסון לרמוז לו שהם רוצים אותו.

יאיר גלר: תתחיל אתה, ג'לאל.

ג'לאל בנא: קודם כל תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

מוחמד ברכה: השאלה לא הייתה טכנית בעניין של ג'לאל.

מוחמד ברכה: זאת אומרת אתה מטעם משרד הפרסום?

ג'לאל בנא: לא, לא, אני לא קשור למשרד הפרסום.

מוחמד ברכה: לא, כי אני מסתכל על מה שרשום לי כאן ברשימה.

יאיר גלר: המשרד לביטחון פנים כבודו רב, מכובד, אבל אנחנו שכרנו אותו כרשות, את שרותיו, והוא עושה עבודה מצוינת.

ג'לאל בנא: שוב תודה רבה על ההזדמנות ועל הדיון החשוב הזה.

ג'לאל בנא: לגבי העבודה שלנו, שלי כמשרד מול הרשות, אז אני מייצג את הרשות מול התקשורת הערבית וכמובן ההיפך, אני מטפל בנושאים שעולים בתקשורת הערבית אל מול הרשות למלחמה בסמים.

ג'לאל בנא: מול הדוברות אנחנו עובדים בשני מישורים, מישור שהוא הסברתי כללי, בעיקר מול הדובר גלעד, נושאים שהם כלליים, נושאים שהם חשובים לכלל הציבור, ומטפלים בכל נושא ההסברה ספציפית בחברה הערבית, באוכלוסייה הערבית.

ג'לאל בנא: יש לנו עבודה שוטפת עם אנשי הרשות עם ד"ר ווליד חדד המפקח על החברה הערבית, ועם שאר המתאמים שיושבים ברשויות המקומיות העבריות, ומולם אנחנו עובדים בשיטה כזו שכל מה שיש להם, אנחנו גם מטפלים בזה מבחינה תקשורתית.

ג'לאל בנא: יש נושא נוסף וזה התרגומים של החומרים המקצועיים והכתיבה השיווקית, שאנחנו לוקחים מאנשי המקצוע של הרשות ועכשיו - - -

טלב אלסאנע: חומרים עם תרגומים או שיש יצירות בשפה הערבית במקור?

ג'לאל בנא: יש דברים שאנחנו מתרגמים ויש דברים שאנחנו כותבים.

טלב אלסאנע: מי זה אנחנו כותבים?

ג'לאל בנא: אנחנו כצוות, כמשרד, מול אנשי המקצוע.

ג'לאל בנא: כי אין לנו את הידע המקצועי בתחום הסמים.

ג'לאל בנא: יש לנו את הידע בתחום הכתיבה השיווקית.

ג'לאל בנא: אז אנחנו לוקחים את החומר מאנשי המקצוע וכותבים אותו ומתאימים אותו מבחינת שפה.

ג'לאל בנא: אז זה יכול להיות לפעמים - - -

טלב אלסאנע: יש לך דוגמאות, ערכות הסברה כאלה בשפה הערבית שאתם כתבתם?

ג'לאל בנא: יש לנו, אנחנו לא הבאנו, אנחנו יכולים לשלוח לכם, בוודאי.

ג'לאל בנא: עכשיו אנחנו מטפלים ב - - -

מוחמד ברכה: ג'לאל, הרי הכותרת של הדיון היא הפרסום וקמפיין הפרסום.

מוחמד ברכה: איך באים לדיון על קמפיין פרסומי בלי החומר הבסיסי, אני לא מבין.

מוחמד ברכה: מה זאת אומרת תשלח לנו?

ג'לאל בנא: אתה אומר קמפיין פרסומי, ואני לא מדבר על פרסום, אני מדבר על הסברה.

ג'לאל בנא: אני עכשיו מתייחס לנושא שהוא לא פרסומי במובן של קמפיין הפרסום.

איריס יוגב: הוא מדבר על הסברה בבתי הספר, בקהילה.

מוחמד ברכה: כן, אבל מצטיידים בחומר הרלבנטי לצורך הדיון, שנראה מה אתם עושים פה.

ג'לאל בנא: תיכף תהיה מצגת.

גלעד היימן: מצגת של הקמפיין הפרסומי, כפי שהוגדר בהזמנה.

מוחמד ברכה: אז למה לא מתחילים עם זה?

ג'לאל בנא: לסיכום, זו העבודה ההסברתית השוטפת שלנו ברשות למלחמה בסמים.

טלב אלסאנע: מי הצוות שעובד ביחד?

ג'לאל בנא: הצוות שלי זה אני ועוד שלושה אנשי מקצוע שעובדים יחד איתי במשרד.

ג'לאל בנא: המשרד שלי נמצא בנצרת ואנחנו עובדים מול הרשות ומול אנשי המקצוע של הרשות.

טלב אלסאנע: לפני כמה זמן הייתה ההתקשרות עם הרשות, שנה, שנתיים?

טלב אלסאנע: מתי התחלתם?

ג'לאל בנא: לא, פחות משנה.

יאיר גלר: כחצי שנה.

מוחמד ברכה: לא בעידן שלך ברשות הוועדה.

טלב אלסאנע: זה שינוי חיובי שאנחנו מברכים עליו.

יאיר גלר: בהחלט.

יאיר גלר: עדי, בבקשה.

עדי זועבי: אם דיברנו על פרסום, אני עדי זועבי, אני מנכ"ל המחלקה הערבית במקאן אריקסון.

עדי זועבי: תיקון למשהו שנאמר כאן, אנחנו מחלקה שקיימת אמנם במקאן אריקסון, אנחנו שבעה אנשים מהמגזר הערבי, כולנו כמובן מהמגזר העברי.

עדי זועבי: המחלקה קיימת משנת 2001 ואני עובד שם משנת 2001, מנכ"ל משנת 2006.

עדי זועבי: אנחנו משרד הפרסום השני בגודלו הפועל במגזר הערבי ונותנים שירותים אסטרטגיים, רכש, מדיה וכו'.

עדי זועבי: אנחנו עובדים נראה לי מנובמבר 2011 עם הרשות למלחמה בסמים, ואני יכול להגיד לכם מהמקום שלי שאפילו הכנו מצגת אם תרצו לראות, לגבי הקמפיין הבא שהוא קמפיין ייעודי לגמרי.

עדי זועבי: מהמקום שלי אני אומר את זה בצניעות, אני אף פעם לא חסיד של אדפטציה.

עדי זועבי: מדובר במגזר שיש לו צרכים משלו והחברה מהרשות גם הלכו איתנו ואנחנו עשינו קמפיין ייעודי אך ורק למגזר הערבי שעולה מיד אחרי סיום חודש הרמדאן.

טלב אלסאנע: מה היעדים שלו?

טלב אלסאנע: מה המסרים שלו?

עדי זועבי: הקמפיין ספציפית עכשיו הוא קמפיין אלכוהול, כאשר היו שני נושאים שעמדו על הפרק, אם זה אלימות ונהיגה בשכרות ונהיגה תחת השפעת אלכוהול.

עדי זועבי: וקיבלנו החלטה משותפת שאנחנו נתקוף את הנושא של האלימות, שהוא נושא גם מחקרי, גם מחקרים לא של הרשות מצביעים על גידול מאד מאסיבי בכל העניין של האלימות, תחת השפעת אלכוהול.

טלב אלסאנע: עכשיו אתם מתמקדים בעניין של אלכוהול ויש התעלמות מהסוגיה של הסמים.

עדי זועבי: לא, היינו בסמים, גם יש תכנית מסודרת.

עדי זועבי: בסמים היינו בקמפיין בחודש ינואר.

יאיר גלר: אנחנו חילקנו את זה לאלכוהול וסמים, שני קמפיינים.

אלי טנא: אולי אני אתערב רק במילה אחת.

אלי טנא: שמי אלי טנא, אני יועץ הפרסום של הרשות.

אלי טנא: יש לנו תכנית סדורה מתי עושים מה, כאשר כל מגזר מקבל בתוך זה את התזמון הנכון, אבל בקיץ אנחנו מתמקדים באלכוהול.

מוחמד ברכה: יש קהלים ייעודים או לציבור בכלל?

מוחמד ברכה: צעירים?

מוחמד ברכה: תלמידים?

עדי זועבי: העבודה נעשית החל מהשלב - - -

אלי טנא: לקראת סוף השנה יש מהלך רק של סמים, גם יהודים וגם ערבים.

טלב אלסאנע: באיזו שנה?

יאיר גלר: עכשיו, השנה, בסוף השנה הזאת, סוף 2012.

יאיר גלר: היה בסוף שנת 2011 ויהיה בסוף שנת 2012.

יאיר גלר: זה סמים וכרגע זה אלכוהול.

טלב אלסאנע: בשנה הקודמת היה קמפיין בערבית לגבי הסמים?

יאיר גלר: לא היה בכלל.

טלב אלסאנע: לא היה?

יאיר גלר: כן, היה סמים לגבי המגזר הערבי בסוף 2011.

יאיר גלר: זה היה היחיד.

יאיר גלר: עיקר המאמץ היה על אלכוהול בשנת 2011, ובסוף שנת 2011 חזרנו חזרה מבחינת קמפיינים, מבחינת השקעת המאמץ, לסמים.

יאיר גלר: אז זה נעשה שוב, זהה לחלוטין – יהודים וערבים.

עדי זועבי: אני רק אסיים את דברי.

טלב אלסאנע: לגבי הסמים אתה אומר שיתחיל?

עדי זועבי: היה בינואר.

טלב אלסאנע: אתם הובלתם אותו?

עדי זועבי: כן, כן, לגמרי.

עדי זועבי: אני רק אענה לחבר הכנסת.

טלב אלסאנע: אתה אומר שהיה קמפיין לגבי הסמים, עם מי פעלתם, איפה זה הופיע, באיזה מוסדות?

עדי זועבי: העבודה הבסיסית היא להגדיר קהל יעד ולתקוף ולנצל את המשאבים בצורה נכונה.

עדי זועבי: למשל, אם אני נותן דוגמא לאלכוהול, רק בשביל הדוגמא, אם אנחנו מגדירים ומאפיינים קהל יעד ואומרים שאנחנו יודעים שהשימוש באלכוהול מתחיל בגיל טיפה יותר מבוגר מאשר המגזר הכללי, כי אם במגזר הערבי מבחינה גיאוגרפית אין פארקים ליד הבתים וכו', אז עד שיש להם רישיון נהיגה ויוצאים, אז אנחנו יודעים איפה סיטואציות השתייה, מי שותה.

עדי זועבי: אני אפילו יורדים לרזולוציה של – לא כל מי ששותה אנחנו רוצים להשפיע עליו במסרים של זהירות ואלימות.

עדי זועבי: אז אנחנו כן יודעים להפנות.

עדי זועבי: אנחנו יודעים למשל, ממחקרים שלנו, שהצעירים הערבים פחות ופחות קוראים עיתונים, אז אנחנו לא ניקח את המשאבים ונעביר אותם - - -

טלב אלסאנע: אתם מתאימים את הקמפיין למחקר שאתם מקיימים?

עדי זועבי: כן, כן, ברור, ברור.

טלב אלסאנע: אתה דיברת לגבי אלכוהול.

טלב אלסאנע: מה לגבי הסמים?

טלב אלסאנע: אני חוזר עוד פעם, בקמפיין שקיימתם לגבי הסמים.

עדי זועבי: גם בסמים בקמפיין ינואר נעשו פעילויות של הגדרת קהל יעד.

טלב אלסאנע: איזה פעילויות פרסום?

טלב אלסאנע: מה הפעילויות שנעשו אז?

עדי זועבי: היה קמפיין.

עדי זועבי: היה קמפיין שכלל סרטונים הסברתיים של – תחשוב פעמיים לפני שאתה מנסה או מתנסה בסמים קלים.

עדי זועבי: זה היה קמפיין שדיבר על - - -

טלב אלסאנע: הקמפיין היה בערבית או בעברית?

עדי זועבי: הקמפיין ספציפית בינואר היה בשפה הערבית לגמרי, חוץ מהסרטונים שדיברו בעברית ונעשו שם כתוביות.

עדי זועבי: זאת אומרת, כל החומרים נעשו בערבית, הבאנרים, כל התכנים היו בערבית.

טלב אלסאנע: איפה זה הופיע?

עדי זועבי: זה הופיע בשני אתרים שזה אתר פאנט ואתר לעאב, לתקופה של שלושה שבועות.

גלעד היימן: אמרנו שזה היה קמפיין אדפטציה, ואנחנו בקמפיין הקרוב, עכשיו נתחיל בעצם אחרי הרמאדן את קמפיין האלכוהול.

גלעד היימן: לקראת סוף השנה נצא בקמפיין פרסומי ייעודי למגזר הערבי בסוגית הסמים.

גלעד היימן: זאת אומרת תכנון הפרסום שלנו היא – חורף – סמים; קיץ – אלכוהול.

אלי טנא: מילה כדי לחדד.

אלי טנא: אני יועץ הפרסום של הרשות.

אלי טנא: במהלך שהיה בדצמבר ינואר עשינו אדפטציה של המסרים, עשינו באותה מידה אצל המגזר היהודי והמגזר הערבי, עם אותם מסרים.

אלי טנא: עשינו אדפטציה מבחינת השפה והכתוביות.

אלי טנא: החלטנו לשנות את זה השנה ולכן אנחנו הולכים על אסטרטגיה ספציפית למגזר הערבי, עם מסרים ספציפיים שמתאימים לתרבות, לרוח, למצב שבו הם נמצאים וכו'.

טלב אלסאנע: מבחינת הרדיו והטלוויזיה אני חושב שהם לא מגיעים לשם.

יאיר גלר: תיכנס קצת יותר לפרטים של הקמפיין הצפוי, כי אני רואה שיושב הראש רוצה לשאול בכל זאת.

עדי זועבי: הקמפיין הצפוי הוא אלכוהול.

יאיר גלר: איפה זה יהיה?

יאיר גלר: אתה רואה שהוא רוצה לרדת לעומק.

עדי זועבי: את האמת, את הקמפיין החדש עשינו משהו שהוא גם כן חדש מבחינת הרשות.

עדי זועבי: אני אגיד פרטים?

אלי טנא: אני רוצה להגיד עוד מילה.

אלי טנא: אנחנו בדרך כלל, זה לא נכון מבחינה מסחרית לחשוף קמפיין שעוד לא יצא לאוויר.

טלב אלסאנע: ההיבט המסחרי לא מעניין אותנו, מעניין אותנו הענייני.

עדי זועבי: עניינית אני אגיד.

עדי זועבי: לא ספציפית מדיה או לא מדיה.

עדי זועבי: תקשיבו, הפלטפורמה שהוחלט ללכת עליה לקמפיין האלכוהול היא פלטפורמה אינטרנטית לגמרי, ואנחנו משלבים אותה גם עם פעילות שטח.

עדי זועבי: הוחלט השנה, לדעתי זה מהלך שהוא מאד חיובי בעיני לפחות.

עדי זועבי: אנחנו מתחברים לזמרים של ראפ, ניתן דוגמא את עדי קריין, והבת של השחקן סלים דאוב, בטח אתם מכירים.

עדי זועבי: אנחנו מתחברים עם שישה אמנים מהמגזר הערבי ששרים ראפ, והם פשוט פונים לקהל שאנחנו הגדרנו כקהל יעד לאלכוהול, ואנחנו לוקחים חסות על האירועים שלהם.

עדי זועבי: לכל אחד מהחברה האלה יש לפחות 4,000-5,000 חברים בפייסבוק, אז תהיה לנו גם פלטפורמה בפייסבוק.

עדי זועבי: אנחנו נפיק שיר מיוחד שידבר על התופעות, שיר עם כל האמנים האלה, שידבר על התופעה של שתיית אלכוהול על מנת לנסות ולהעביר את המסר, כי דרך אגב אנחנו כן יודעים שמסרים שמשתמשים בהם במגזר הכללי למשל, לא עובדים ואסור לנו.

עדי זועבי: אנחנו יודעים שרוב האוכלוסייה היא אוכלוסייה מוסלמית, ומסרים של הרשות כמו נהג שיהיה נהג תורן, תשתו אבל בחכמה, מסרים כאלה שמעודדים שתייה בכלל הם לא מסרים שמתאימים למגזר הערבי, אז המסר גם בקמפיין ןהזה הותאם למגזר הערבי והוא מדבר על אלכוהול, אז הלכנו על מסר שאומר – קאסק בודרוב ראסק, ורואים בקריאטיב מישהו שמרים כאילו 'לחיים', ואז מצד שני רואים אולר או לא יודע איך אומרים מוחמס בעברית, רואים מצד שני ואז עולה המסר – קאסק, כאילו חושבים שזה משהו חיובי שמישהו אומר 'לחיים' ואז עולה הטקסט – בודרוב ראסק, ואז כל המסרים.

עדי זועבי: יהיה גם שיר ונפיץ אותו ביוטיוב ובפלטפורמה של פייסבוק.

אוריאנה אלמסי: באתר של הרשות.

עדי זועבי: חייב להיות, ברור.

עדי זועבי: יהיה לינק.

עדי זועבי: זה לא בתחום האחריות שלי.

אוריאנה אלמסי: אני שואלת כדי להסב את תשומת הלב.

גלעד היימן: זה יעלה באתר הרשות, כאשר הקמפיין יעלה בסיום חודש הרמאדן.

אוריאנה אלמסי: כי האתר של הרשות בערבית הוא די - - -

טלב אלסאנע: הוא מפגר הרבה לעומת האתר בעברית.

אוריאנה אלמסי: יחסית הוא יותר מעודכן.

יאיר גלר: לפני חודשיים האתר של הרשות קיבל שדרוג מאד משמעותי.

יאיר גלר: התחלנו בעברית, הוא יימשך גם בערבית.

יאיר גלר: הפייסבוק שכפי שכבר הוזכר פה נכנס רק עכשיו.

יאיר גלר: זה הכל קרה בחודשים האחרונים והמהפכה הזאת, ואני לא מתבייש וסליחה שאני מעיד על עיסתי מה שנקרא, אבל זו בהחלט מהפכה.

יאיר גלר: מה שקרה פה בפרסום בכל השפות התחיל וימשיך בצורה מאד מאד משמעותית מבחינת ההיקפים, מבחינת גם היכולות המקצועיות עם הכוונה לכל מגזר ומגזר.

יאיר גלר: אני מניח שאם בעוד חצי שנה אנחנו נשב ונעשה פה את הדיון, תגידו "חברים – כל הכבוד'".

טלב אלסאנע: אנחנו נשב פה בממשלה הזו ובממשלה הבאה.

יאיר גלר: אני מאחל לכם.

טלב אלסאנע: לגבי כל בני הנוער בגיל הזה, אני חושב שאפשר להגיע אליהם גם דרך הרשתות החברתיות ולכן חשוב מאד לשדרג.

יאיר גלר: זה מה שהוא דיבר.

עדי זועבי: זה כולל קמפיין רשתות חברתיות.

יאיר גלר: נכנסנו לזה בחודשים האחרונים.

עדי זועבי: הסרטון עם הזמרים, הפלטפורמה העיקרית להפצתו תהיה דרך הרשתות החברתיות, בעיקר בפייסבוק.

יאיר גלר: כן, חד משמעית, זה הכיוון.

טלב אלסאנע: בקשר לעניין התקצוב וההקצאה התקציבית וההבדלים, מדוע למשל יש פערים כאלה בתקציבים?

אוריאנה אלמסי: ולמה האוצר לא מעדכן?

יאיר גלר: אני מסביר שוב, אני לא רוצה להגיד שהאוצר הטעה חס ושלום במזיד, אבל אני אומר שוב, האוצר העביר נתון כבר פעם אחת גם לכבוד יושב הראש וגם למנכ"ל למשרד לביטחון פנים, ולאחר שתי בדיקות שנעשו הדברים התיישרו ואוזנו.

יאיר גלר: אין החזרה של שקל אחד.

יאיר גלר: הניצול הוא אופטימאלי.

יאיר גלר: אני יכול לאחל לכל ממשלת ישראל לנצל לכל המשרדים.

טלב אלסאנע: לגבי עניין של תקציב ייעודי של המגזר הייעודי 1.1 מיליון שקלים בשנת 2011, כשנאמר שהניצול הוא אפס, האם זה נכון?

יאיר גלר: ממש לא.

יאיר גלר: בהסברה?

טלב אלסאנע: לא, לא הסברה, של הרשות.

איריס יוגב: זה ברוורמן, זה התוספת חישובים של ברוורמן.

יאיר גלר: אה, שקורית השנה.

יאיר גלר: שקורית בשנת 2012.

איריס יוגב: זה היה סוף 2011.

יאיר גלר: זה היה סוף 2011 והביצוע עבר ל-2012 ויכול כאן ד"ר ווליד, שעכשיו בקשר עם כמה רשויות חדשות, 8.

טלב אלסאנע: בואו נקבל התייחסות של ווליד לגבי הקשר והעבודה מול הרשויות.

יאיר גלר: אבל אין דבר כזה, הכסף ינוצל עד השקל האחרון ורק למטרה שהוא יועד לשמה, חד משמעית.

ווליד חדד: כבוד יושב הראש, חבר הכנסת.

ווליד חדד: קודם כל תודה רבה על הדיון, זה מאד חשוב ואנחנו בשנה האחרונה היינו בדיון רציני גם ברהט אני זוכר, גם בטייבה וגם עכשיו.

ווליד חדד: זה דברים מאד מאד תורמים לשטח, וגם בתקשורת נכנסים לזה, זה מאד חשוב.

ווליד חדד: אני 20 שנה בתחום הסמים ועובד מול הרשות, הרוב היה בטיפול ובשיקום ומאז שנת 2005 אני רק בתחום הקהילתי מול העיריות.

ווליד חדד: אם הדיון הזה היה מתקיים בשנת 2005 היו רואים 4 מתאמים.

ווליד חדד: כשאני אומר מתאמים זה עובד בתוך העירייה שהוא מיישם את המדיניות הארצית בתוך היישוב שלו.

ווליד חדד: למה היינו במצב הזה, כי בשביל להעסיק מתאם יישובי למאבק בסמים, שהוא יהיה עובד העירייה במימון שלנו, העירייה חייבת להשתתף במשהו בסביבות 50% מעלות העובד.

ווליד חדד: כשאני אומר עלות זה שכר פלוס פעילות.

ווליד חדד: עכשיו, הגענו בשנת 2005 עם המנכ"ל הקודם, חיים מסינג, והוא נתן לי קודם כל ללמוד את השטח, למה המצב ככה.

ווליד חדד: אז העיריות הערביות והמועצות המקומיות, 80%, 85% הן עם חשב מלווה או ועדה קרואה, וועדה קרואה או חשב מלווה תמיד מקצצים בחינוך ברווחה.

ווליד חדד: פיטרו המון מתאמים ואז הגענו למצב שבכל הדרום, בכל המשולש הדרומי וגם במגזר הבדואי בדרום אין לנו מתאמים.

ווליד חדד: העיריות, בא ראש עיריית רהט הקודם ואמר לי בבקשה, תכניסו אתם, אין לי כסף, ובכל מיני יישובים כאלה, או ראש עיריית טייבה או טירה.

ווליד חדד: הגענו למצב הזה שחייבים לשנות מדיניות, וכאן הנקודה שהתחלת בה של שינוי מדיניות.

ווליד חדד: עובד שטח לא יכול לקבל החלטות ולשנות מדיניות ויש שינוי מדיניות.

ווליד חדד: כמובן עם הגעתו של המנכ"ל הנוכחי יאיר, לימדו אותי שחשוב מאד לשבח את המנכ"ל בפני אנשים.

ווליד חדד: עם הגעתו של יאיר - - -

טלב אלסאנע: את זה עשית כבר.

טלב אלסאנע: תעבור הלאה.

ווליד חדד: עם הגעתו של יאיר התחלנו בשינויים.

ווליד חדד: היום אני יכול להגיד לך שבפועל אנחנו בקשר דרך מתאם סביב שהוא עובד מועצה עם 34 יישובים במגזר הערבי, שהרוב המוחץ הם במימון מלא.

ווליד חדד: זה בשתי תכניות, התכנית לפיתוח כלכלי של ברוורמן ותכנית המתחמים של המשרד לביטחון פנים.

ווליד חדד: בארץ אני לא מכיר יישובים חוץ מהחברה הערבית.

ווליד חדד: אני לא יודע, אולי יישובים בלוד, יישובים שאין מימון.

ווליד חדד: במימון 100% אין MATCHING.

ווליד חדד: זה מימון 100% מהרשות למלחמה בסמים ואני ברשותך אתן דוגמא.

ווליד חדד: אנחנו מתחילים מהצפון עם מערר, עארבה וסחנין, כל היישובים האלה הם ללא matching, כאילו מימון 100%.

ווליד חדד: חלקם במשרה מלאה, חלקם חצי משרה, כמובן זה לפי הגודל.

טלב אלסאנע: אתה יכול לציין באיזה יישוב יש משרה מלאה ובאיזה יישוב יש חצי משרה?

ווליד חדד: אוקי, אני אתחיל עם חצי משרה שזה בכפרים – מערר, עארבה, עוספייה, דלית אל כרמל, זה חצי משרה.

ווליד חדד: סחנין, טייבה, טירה, קלנסוואה – משרה מלאה.

ווליד חדד: כפר קאסם חצי משרה.

ווליד חדד: רהט חצי משרה.

טלב אלסאנע: הכל?

ווליד חדד: מימון 100%.

ווליד חדד: רהט, מאז הדיון הקודם כבר נכנס מתאם לרהט.

יאיר גלר: אפשר גם להגיד שזו הייתה בקשת יושב הראש, בכמה יישובים.

טלב אלסאנע: כן, התחלתי לפעול בשטח שם.

טלב אלסאנע: הייתה פעילות משותפת, אני חושבת שהיית.

ווליד חדד: כמובן, אני אומר שזה שינוי מדיניות.

ווליד חדד: היינו ברהט בדיון בזמנו.

טלב אלסאנע: כן, חוץ מהדיון, היה איזה פרויקט שם במתנ"ס.

ווליד חדד: אנחנו לקראת כניסה גם לעיר לוד, גם שם נכנסנו בחצי משרה.

ווליד חדד: יישובים שהיינו אז, אני אמרתי בשנת 2005 זה שפרעם, תמרה, נצרת, אום אל פאחם, זה 4 יישובים שהיינו בשנת 2005.

ווליד חדד: הם קיבלו תגבור, אבל הם לא מימון 100%.

ווליד חדד: נצרת קיבלו תגבור בשכר ובפעילות, אבל עדיין העירייה מממנת את היישובים האלה, שפרעם, נצרת, אום אל פאחם, תמרה, קמון, ביר אל מקסור, אלה יישובים שהם עדיין מממנים.

ווליד חדד: אבל אני מדבר על יישובים במימון מאה אחוז, יש לנו עכו, חיפה ולוד – רכז.

ווליד חדד: לא נקרא לזה מתאם כי יש מתאם לכל עיר.

ווליד חדד: רכז ספציפי עם עבודה ייעודית.

ווליד חדד: אנחנו לקראת מכרזים, אוטוטו אנחנו נכנסים בדרום לגיאה, חורא, שגב שלום, ערערה בנגב, אבו בסמה, תל שבע, כסייפה.

ווליד חדד: אנחנו מחכים, הם מעכבים, לא אנחנו.

ווליד חדד: יש להם את האישור, יכולים מאתמול להיכנס.

מוחמד ברכה: אישור למה?

ווליד חדד: אישור שהוא קיבל.

מוחמד ברכה: כדי להעסיק מתאם במימון מלא שלכם?

ווליד חדד: במימון מלא.

יאיר גלר: 100% שלנו.

ווליד חדד: כל היישובים חוץ מאבו בסמה במשרה מלאה.

מוחמד ברכה: למה שהם יעכבו אם הם לא צריכים להשתתף?

ווליד חדד: אז דיברתי נגיד עם ראש המועצה של לגיאה אתמול: "ווליד, אנחנו בבחירת מתאם, רוצים מישהו", כי אנחנו יש לנו דרישות לפחות עם תואר ראשון ואני העדפתי מישהו מקומי, כי יש צפוניים שגרים בדרום.

טלב אלסאנע: לא בהכרח עובד סוציאלי, לא?

ווליד חדד: לא, לא, מדעי חברה, חינוך, סוציולוגיה, קרימינולוגיה, עדיף שלא יהיה עובד סוציאלי, עובדים סוציאליים עושים כאב ראש.

ווליד חדד: בצפון אנחנו גם נכנסים, כבר המכתבים אצל ראשי הערים.

ווליד חדד: עילוט, משהד, כפר קנא, טורען, רנא, יפיע, גם.

ווליד חדד: אני מדבר על אישורים שיצאו מיאיר, חתום – אתה יש לך מימון 100%, מחכים ליציאה למכרזים.

ווליד חדד: עכשיו, היה לי חשוב מאד להגיד שעניין ההסברה והמניעה זה לא רק זה.

ווליד חדד: כל מתאם מהתקציב שלו עושה פרויקטים.

ווליד חדד: ראינו בטייבה או בעכו בזמנו את הפעילות שהמתאם עצמו עושה, וזה מימון מהתקציב שלו, שלא נכלל בתקציב שמדברים עליו, או עלונים, או פליירים.

ווליד חדד: הוצאנו בשנה האחרונה גם - - -

טלב אלסאנע: סליחה ווליד, לא הבנתי מה שאתה אומר עכשיו.

טלב אלסאנע: זאת אומרת אם בטייבה הייתה פעילות של הבחורה, אז איפה הקשר עם הרשות, מה היא מתקצבת?

ווליד חדד: יש לה תקציב נגיד, אני מאשר לה.

ווליד חדד: היא רוצה לעשות משהו, קמפיין ייעודי לטייבה, אם ראית שלטים על טייבה, אז אני אישרתי לה, אבל זה לא נכלל במה שעושה הרשות.

ווליד חדד: נגיד ג'לאל גם בודק, נותן לה כל מיני כיוונים, אבל זה מהתקציב של העירייה שאנחנו אישרנו להם ויש לנו פעילויות בעכו, בשפרעם יש, בנצרת יש.

ווליד חדד: כל מי שמסתובב רואה שלטים.

ווליד חדד: זה במימון שלנו ובאישור שלנו, אבל זה לא נכלל בתקציב הארצי בקמפיינים הייעודיים.

ווליד חדד: חשוב לי להגיד שני דברים שהם מבחינה תקשורתית, מבחינה הסברתית מאד תרמו, ואני רואה את זה בתקשורת.

ווליד חדד: דבר ראשון הכנסים.

ווליד חדד: אנחנו עושים כבר את הכנס השביעי עוד מעט.

ווליד חדד: שישה כנסים רק בשפה הערבית, עם מרצים דוברי ערבית.

ווליד חדד: הכנסים נעשים בתוך היישובים.

ווליד חדד: עשינו בתמרה, בנצרת, בשפרעם, עשינו במכללה האקדמית גליל מערבי בעכו.

ווליד חדד: כולם רוצים עכשיו בעכו כי זה קרוב לתחנת הרכבת, מגיעים מהצפון, מהדרום.

ווליד חדד: זה כנסים שבכל שנה בוחרים בהם נושא.

ווליד חדד: למשל בחרנו שתיית אלכוהול בקרב הצעירים, הבאנו מרצים חוקרים מהתחום הזה שבאו ודיברו.

ווליד חדד: ואני רואה שיש היענות, שאם כל כנס נגיד השנה הייתה הגברת חאג' יחיא ממשרד החינוך שדיברה בקמפיין.

ווליד חדד: אנחנו מביאים אנשים שהם מומחים מהמגזר הערבי שידברו בכנס.

ווליד חדד: חוץ מהברכות בבוקר בשפה העברית, כל היום מתנהל.

ווליד חדד: מזמינים פרופסורים וזה.

ווליד חדד: זה מאד חשוב שאנחנו אומרים שזה גם אנשי השטח - - -

טלב אלסאנע: הוא יתחיל ללמוד ערבית.

יאיר גלר: לאט, לאט.

טלב אלסאנע: מבקר המדינה ברך בערבית.

יאיר גלר: כן, שמעתי.

אוריאנה אלמסי: בני נוער מגיעים לכנסים?

ווליד חדד: לא, לא, אנחנו לא מזמינים בני נוער.

ווליד חדד: זה קציני מבחן - - -

יאיר גלר: לא, זה אנשי מקצוע, לא בני נוער.

ווליד חדד: זה כנס, ואני יכול להגיד שהכנס האחרון עלה לנו בסביבות 15,000 שקלים על יום אחד, שזה כולל שכר מרצים.

ווליד חדד: בוחרים משהו ברמה מבינת אולמות, מבחינת כיבוד, הכל.

ווליד חדד: אנחנו לקראת כנס שביעי, אם אתם רוצים לרשום זה ביום 19 בדצמבר, כבר בחרנו יום להתרחק מכל החגים של כל העדות.

ווליד חדד: אנחנו עובדים בגישה מאד רגישה תרבותית.

ווליד חדד: אפילו לפני שנה הרצתי על זה בכנס בברלין, של מועצת אירופה, על טיפול רגיש תרבות במדינת ישראל, ואני חושב שמתקיים טיפול רגיש תרבות, כי גם לרוסים ולערבים ובכל מיני אוכלוסיות, מדברים על טיפול ועל זה, יש טיפול רגיש תרבות שמתייחסים לתרבות הספציפית של העם.

ווליד חדד: יש מרכזי גמילה, אנחנו לא מדברים כאן בכלל ..., הכל מתנקז על מניעה וזה, אבל בסוגית הטיפול אנחנו לא דנים.

ווליד חדד: אבל גם הטיפול, שהוא מאד - - -

טלב אלסאנע: לגבי הפעילות שאתם מקדמים, אתם מגיעים לכלל היישובים הערבים?

ווליד חדד: לא הבנתי את השאלה.

טלב אלסאנע: אתם מגיעים לכל יישוב?

טלב אלסאנע: זאת אומרת הפעילות שמקדמים למאבק בסמים, אלכוהול, מבחינת הרשויות המקומיות – אתה מגיע לכל רשות ורשות?

ווליד חדד: אני חושב שאנחנו מכסים את רוב היישובים.

טלב אלסאנע: כמה רוב?

טלב אלסאנע: 20%, 30%, 50%.

ווליד חדד: קודם כל אני אומר לך, אני יכול להגיד במאה אחוז דבר אחד, לא היה יישוב אחד שלא קיבל מענה.

ווליד חדד: יש יישובים שיש להם תקציבים דרך המתנ"ס.

ווליד חדד: אם אנחנו רוצים לבדוק תכנית סמים, יש לנו צוות שאנחנו הולכים, עוזרים להם לבנות תקציב.

ווליד חדד: הם לא רוצים את התקציב שלנו, אז יש עבודה כזאת שהיא לא נכללת בכל הטבלאות, אבל אנחנו נמצאים.

ווליד חדד: נגיד ניקח את ג'דידה מכר, שם היה מטפל ומהמועצה פיטרו אותו.

ווליד חדד: בינתיים אנחנו נמצאים שם.

ווליד חדד: כפר קרע, אנחנו היינו שם, אין מתאם, אבל אנחנו נתנו תקציבים ואנחנו מדריכים איך בונים תקציב שהוספנו בוועדות.

ווליד חדד: בקא אל גרביה, אני יכול להגיד שביישובים שלא הוזכרו כאן אנחנו נמצאים.

ווליד חדד: בנוסף לכנסים שמתייחסים לרגישות תרבותית, אנחנו בנינו תכנית אקדמית שהרשות למלחמה בסמים מימנה, תכנית במכללה האקדמית, תכנית למידת דיפלומה בהתמכרויות, בראיה רגישת תרבות כשהמרצים כולם דוברי ערבית והסטודנטים הם דוברי ערבית.

ווליד חדד: זו פעם ראשונה באקדמיה הישראלית שיש תכנית כזאת ספציפית לאוכלוסייה הערבית, ופעם ראשונה שהולכים להעתיק אותה לאוכלוסייה הרוסית או לאוכלוסייה היהודית מתרבות אחרת.

טלב אלסאנע: אם יש אנשי מקצוע דוברי ערבית אז אין בעיה ליצירת מקור לגבי הסברה בשפה הערבית.

טלב אלסאנע: לא צריך לתרגם.

ווליד חדד: כן, אז בשביל זה בוגרי התכנית שלנו, כשאני מדבר על 50 בוגרים ויש לנו עכשיו עוד מחזור שמתחיל באוקטובר.

ווליד חדד: 50 הבוגרים הם השתלבו כולם במגזר הערבי, אם זה כמתאמים או כמרצים, כי אני ראיתי מרצים שהם לא, הם מבינים בסמים אבל הם לא מבינים ברגישות התרבותית.

ווליד חדד: גם את תכנית הדיפלומה הזו אני אשמח לשלוח לך, שתראה אותה במייל.

ווליד חדד: זו תכנית אקדמית שהרשות למלחמה בסמים מממנת.

טלב אלסאנע: אז מבחינת המתאמים, כמה מתאמים חדשים נכנסו במהלך השנה האחרונה, אלה שנכנסו או שלרשויות יש לגביהם אישור לקלוט מתאמים.

טלב אלסאנע: כמה יש כבר?

ווליד חדד: יש כבר 12 מכרזים עכשיו, מחכים שהם ימנו, יזמינו אותי.

ווליד חדד: נגיד אתמול הייתי ביפיע, במשהד, אני אומר לראש המועצה – תצא למכרז, יש לך את כל האישורים, אנחנו לא מעכבים.

ווליד חדד: אנחנו לקראת 12 אנשים שהם תוך שבועיים יכולים להיכנס, במידה וראש הרשות יחליט ואנחנו לא לוקחים בחשבון שיקולים פנימיים של הרשויות המקומיות, שהם מעכבים.

ווליד חדד: אתן דוגמא, בכפר קאסם נתנו אישור מיוני 2011.

ווליד חדד: עברו שנה וחודשיים, ראש הרשות רוצה למנות שני אנשים שאני אמרתי ששניהם לא מתאימים.

ווליד חדד: בלי תואר, בלי השכלה, בלי זה.

ווליד חדד: אז אנחנו לא נותנים מיד.

ווליד חדד: אני כמישהו שגם אכפת לי מהחברה הערבית, אני לא רוצה שימנו אנשים לא מקצועיים בלי תעודות.

ווליד חדד: אז נגיד בכפר קאסם אין מתאם כי אני התנגדתי למכרז.

ווליד חדד: אמרתי שאנחנו לא מוכנים להגיע למכרז אם בכל העיר יש רק שני אנשים בלי תואר, וזה האנשים שרוצים את התפקיד.

ווליד חדד: זה לא מקובל.

ווליד חדד: זה דוגמאות.

ווליד חדד: השנה, מאז הדיון האחרון שהיינו ביחד ברהט, נכנס ברהט, עוספייה, סחנין, עראבה, טירה, טייבה.

ווליד חדד: נכנסו 6 מתאמים תוך חצי שנה.

טלב אלסאנע: כן.

נאסר אבו סאפי: אני נאסר ממשרד החינוך, מינהל חברה ונוער.

טלב אלסאנע: רגע סליחה, מטעם הרשות מישהו עוד רוצה להשלים?

טלב אלסאנע: אין לנו אפשרות מבחינה טכנית לראות את המצגת, כי לא הודיעו לוועדה מראש.

נאסר אבו סאפי: אני רק רוצה להעיר ולחדד לגבי הקמפיין.

נאסר אבו סאפי: אתם עושים קמפיין דרך זמרים ואומנים, זה מצוין.

נאסר אבו סאפי: השאלה לאיזה קהל יעד, ואם קהל היעד הוא בני הנוער ואני מניח שזה בני הנוער שהנושא מעניין את הוועדה יותר, גילאי 12 עד 18 פלוס מינוס, טוב גם לפתוח את המניפה ולהגיע דרכם ואיתם.

נאסר אבו סאפי: מתקיימות מועצות תלמידים ביישובים לא מעטים במגזר הערבי ומד"צים, ומנהיגויות צעירות כאלה ואחרות ועשרות תארים, ואם לא, אז אפשר לבנות אותם.

נאסר אבו סאפי: אני מדבר מהכובע שלי, מהכיסא שלי, מהמקום שלי שאני בא ממנו - משרד החינוך – מינהל חברה ונוער, שיש לנו מאות ואלפי תלמידים מהדרום ועד הצפון.

נאסר אבו סאפי: הניסיון מראה – ילד חונך ילד – זה עובד לא פחות מהקמפיינים של התשדירים והסרטונים שאתה דיברת עליהם.

נאסר אבו סאפי: זה אחד.

נאסר אבו סאפי: שניים, צריך לבדוק גם כמה מבני הנוער בחברה הערבית נגישים לרשת האינטרנטית, ואם קהל היעד שאליו זה מכוון הוא באמת בר שימוש ברשת האינטרנטית.

נאסר אבו סאפי: עם כל התקשוב וכל המחשוב, האם הבתים זמינים.

נאסר אבו סאפי: בני נוער שאמור להיות במצוקה כזאת, אני מאמין שהוא לא נמצא במקום הטכנולוגי המתקדם, שהוא יכול להנות מסרטונים וקמפיינים.

נאסר אבו סאפי: זה חומר שאפשר לחשוב עליו.

נאסר אבו סאפי: שנית, הצעה שנייה לגבי מקום בית הספר.

נאסר אבו סאפי: כולנו מכירים את החברה הערבית ובוודאי ידידי כאן, שהמוסד שנקרא בית ספר זה המוסד הלגיטימי ביותר שמכנס לתוכו את כל בני הנוער כמעט, למעט ה-3.6% שנשרו, שאפשר אליהם להגיע דרך היחידות לקידום נוער שאנחנו עובדים איתן במינהל חברה ונוער.

נאסר אבו סאפי: כך תופסים את כל הקשת של בני הנוער, הפורמאלי והלא פורמאלי, ושם נגיע לתוך בתי הספר.

נאסר אבו סאפי: כל תכנית רעיונית, מה שלא תהיה, אם לא תיכנס לליבה של בית הספר, דרך היועצות, המחנכות - - -

מוחמד ברכה: סליחה, מה זאת אומרת אם לא?

מוחמד ברכה: אתה אמור ליזום, מי אמור ליזום?

נאסר אבו סאפי: אני עכשיו מעלה וזו יוזמה.

נאסר אבו סאפי: אני מעלה ואני מתכוון - - -

מוחמד ברכה: לכן אנחנו מצפים לשמוע מה נעשה, לא ניתוח מה צריך לעשות.

מוחמד ברכה: אתם לא על תקן של אנליסטים.

נאסר אבו סאפי: לא, לא, אני על תקן שקורא לרשות ואנשי המקצוע כאן לחבור יחד איתנו, מינהל חברה ונוער, להשתמש בהערות שאני מעלה כאן ובעוד הערות ורעיונות שאנשים ירצו שנמצאים איתנו במינהל חברה ונוער, ונתקדם כאן.

נאסר אבו סאפי: כל רעיון מבורך, אבל יש עוד מישהי אחת גדולה שנקראת בתי ספר, יחידות הנוער, המתנ"סים - - -

מוחמד ברכה: מה נעשה בפועל?

מוחמד ברכה: סליחה שאני מציק לך.

נאסר אבו סאפי: במינהל חברה ונוער יש את המנהיגויות הצעירות, שדרכן אנחנו מפתחים ביישובים מעטים תכניות של שימוש בסמים.

נאסר אבו סאפי: רבים לא.

נאסר אבו סאפי: חלק מהיישובים שבחרו אותה מנהיגות צעירה, בתמרה, שבחרה להשתמש בסמים, במקרה תמרה, מועצת התלמידים היישובית שם לקחה את הנושא של הסמים כנושא מרכז ביישוב.

נאסר אבו סאפי: גם בסחנין, שהיינו שם בחורף בסיור, מועצת התלמידים שהשתתפו במפגש ציינו שנושא המלחמה בסמים, באלכוהול ובעישון ובנהיגה לא נכונה ולא בטיחותית – זה הנושא המרכז של המנהיגות הצעירה ביישוב.

נאסר אבו סאפי: זה שתי דוגמאות שאפשר למנף אותן ולקחת אותן לעוד יישובים.

מוחמד ברכה: באיזה גילאים אתם מתחילים?

נאסר אבו סאפי: גילאי 12-18.

נאסר אבו סאפי: וזה גילאי מאד מאד "חמים" בוא נקרא לזה, ועם ניסיון מלא.

נאסר אבו סאפי: ילד שחונך ילד וילד שנכנס לכיתה ומסביר לילד בכיתה ו' שעולה לחטיבה וילד בכיתה ט'-י' לתלמידי כיתה ז' – זה עובד, המנגנון הזה עובד.

טלב אלסאנע: ברור שזה משלים, פרויקט אחד משלים את הפרויקט השני.

טלב אלסאנע: אין סתירה בין הדברים.

איריס יוגב: ...

איריס יוגב: את הערך המוסף של הפעילות של הרשות ביישובים.

טלב אלסאנע: סליחה נאסר, סיימת?

נאסר אבו סאפי: זה מה שרציתי, להזמין את כולנו ואנחנו מוכנים יחד לקדם את זה עם המנהיגות, התשתיות החינוכיות הערכיות שיש לנו, על מנת להגיע לעוד ילדים ועוד בני נוער, ולא לפספס כמעט אף אחד.

טלב אלסאנע: מאה אחוז.

טלב אלסאנע: בבקשה, שם ותפקיד.

אלאונורה מרקובסקי: אלינור, אני מתנדבת בעמותת "אליס" – אימהות למען ילדים בסיכון.

אלאונורה מרקובסקי: אני פשוט רציתי להוסיף כי דיברנו על נישה ויש לנו עוד נישה, שזה המשפחות, ההורים.

אלאונורה מרקובסקי: יש לנו אותם צרות ואם לא נעבוד עם ההורים, אם לא ניתן להם את הכלים הנכונים, לא נוכל להתמודד עם המצב.

אלאונורה מרקובסקי: אנחנו עמותת "אליס" מדריכים ברחוב הרוסי.

מוחמד ברכה: מה הכלים הדרושים?

אלאונורה מרקובסקי: אני פשוט אסביר תוך כדי.

אלאונורה מרקובסקי: אנחנו מוכנים להזמין את ההורים לשבת ביחד, להזמין אנשי מקצוע, עורכי דין, פסיכולוגים ולהדריך אותם ולעזור להם.

אלאונורה מרקובסקי: ואנחנו כבר 6 שנים עושים את העבודה שלנו ויודעים שאין דרך אחרת, וזה עובד.

אלאונורה מרקובסקי: זה מה שחשוב.

אלאונורה מרקובסקי: זה מאד חשוב.

מוחמד ברכה: חשבתם על חומר שיישלח עם הילדים להורים?

אלאונורה מרקובסקי: יש לנו המון פרויקטים בנושא.

יאיר גלר: אנחנו גם תומכים בעמותת "אליס" ואנחנו גם מתקצבים חלק מהפרויקטים.

אלאונורה מרקובסקי: יש לנו עיתון שיוצא עכשיו ויש על מה לדבר.

מוחמד ברכה: לא לכל השאלות שאני שואל אני לא יודע את התשובה.

יאיר גלר: אני יודע.

טלב אלסאנע: כן, בבקשה.

הימאת חאג' יחיא: אני הימאת חאג' יחיא, אני מדריכה ביחידת ...

הימאת חאג' יחיא: באגף שפ"י ורציתי לדבר על הקשר של הקמפיינים, כלומר הקשר של מה שעושים ברשות למלחמה בסמים ומה שאנחנו עושים.

הימאת חאג' יחיא: רציתי להדגיש שכל קמפיין שעולה לאוויר והשנה במיוחד, יש קשר אישי ביני לבין ווליד, שבודקים את הקמפיין לפני שהוא עולה לאוויר, ואיך אנחנו כבתי ספר מעלים את זה לתלמידים.

הימאת חאג' יחיא: כאילו מה שרואים אז עוברים, כל רגע יש משהו ואז עוברים הלאה.

הימאת חאג' יחיא: אז אנחנו רוצים שהקמפיין יישאר, ייתן את האפקט שלו, את המסרים שלו לתלמידים.

הימאת חאג' יחיא: אז בונים סדנאות מיוחדות לקמפיין הזה עם התלמידים.

הימאת חאג' יחיא: זה מאד קשה, זה לא קל, כי כל קמפיין כמו ששמעתי – כיפאק, אולר וזה, אז יבוא תלמיד ויגיד לך – זה לא אני, זה מישהו אחר יעשה את זה וזה לא קורה.

הימאת חאג' יחיא: צריך להכניס את כל הכלים הדרושים של היועצת או של המחנך או של ההורים למוחו, לראשו של הילד שלנו.

הימאת חאג' יחיא: במיוחד כשהילדים מאד מתמרדים בתקופה הזאת והם מאד מאד אינדיבידואלים, יש לנו את הכל.

הימאת חאג' יחיא: זה נושא מאד מאד חשוב לעבוד עם הילדים גם עם ההורים.

הימאת חאג' יחיא: יש לנו בעיה בבתי ספר לעבוד עם ההורים.

הימאת חאג' יחיא: אנחנו כל הזמן מרימים את הדגל הזה, אבל ההורים לא משתפים פעולה.

הימאת חאג' יחיא: זה לא קורה רק אצלנו, זה קורה גם בכל העולם.

הימאת חאג' יחיא: אני פותחת את זה, לא יודעת אם זה המקום, אבל אנחנו צריכים להגיע להורים, לא להזמין אותם לבתי הספר כי הם לא מגיעים.

הימאת חאג' יחיא: מהניסיון שלנו לא כל כך מגיעים לבתי הספר.

טלב אלסאנע: יש תכניות לגבי המעורבות ההורית?

הימאת חאג' יחיא: יש בעיה להגיע לבתי הספר, ההורים עסוקים, יש להורים כל מיני דברים, אז אולי צריך לחפש דרך אחרת לעבוד עם ההורים, כי חשוב מאד לעבוד עם ההורים וזה מביא תועלת לעבוד עם ההורים.

טלב אלסאנע: ווליד, יש תכניות למעורבות של ההורים במגזר הערבי?

ווליד חדד: כן, יש מה שנקרא "סיירות הורים".

ווליד חדד: זה פרויקט חדש שהכנסנו.

ווליד חדד: זה שילוב ההורים - - -

טלב אלסאנע: זה נמצא במגזר הערבי?

טלב אלסאנע: ביישובים הערבים?

ווליד חדד: יש סיירות הורים בשפרעם, יש בנצרת, יש בתמרה, אבל בסגנון אחר.

ווליד חדד: בחברה היהודית לוקחים את זה ממקום אחר, ובחברה הערבית, אגב הרגישות התרבותית, יש סיירות הורים, אבל בסגנון אחר.

ווליד חדד: אני אומר לך, יש בכמה יישובים ואנחנו עובדים ברגישות.

טלב אלסאנע: לגבי הקמפיינים והפרויקטים שמריצים בבתי הספר ומחוץ לבתי הספר, יש אחר כך הערכה למידת ההצלחה?

טלב אלסאנע: כי לפעמים קמפיין מוביל לתוצאה הפוכה.

טלב אלסאנע: זה מגרה את התלמידים והילדים, ומסקרן יותר.

טלב אלסאנע: אז נבחנת ההשפעה החיובית?

ווליד חדד: ברשותך אגיד משהו.

ווליד חדד: כל תכנית שנתית שמוגשת, בכל היישובים שהזכרתי, חייבים להופיע בה דברים בסיסים.

ווליד חדד: תכניות לנוער בסיכון ונוער נורמטיבי, תכניות לאנשי מקצוע, תכניות להורים, תכניות לקהילה הרחבה.

ווליד חדד: מתאם חייב להגיש פעילויות שיש להן את כל האלמנטים האלה.

ווליד חדד: ההורים זה משהו בסיסי, אז יש מתאמים שעובדים יותר עם הורים, יש מתאמים שעובדים פחות עם הורים, אבל זה תנאי בסיסי בתכנית שנתית, יש בעיית שיתוף פעולה עם הורים.

ווליד חדד: מתחילים לפעמים עם 20 הורים בקבוצה, מסיימים עם 5-6.

ווליד חדד: זו סוגיה שאנחנו כל הזמן מנסים לעבוד עליה, אבל אני מוכרח להגיד ששיתוף הפעולה עם האימהות הוא פי עשרה.

ווליד חדד: האמא מגיעה למפגשים האלה יותר מהאבא.

טלב אלסאנע: במקום קמפיינים ארציים שאתה ציינת, כנסים ארציים – אם הפעילות תהיה מקומית, המתאם המקומי יבחן איזו פעילות תרבותית שהוא בוחר והוא מקיים, כהצגה או זמרים או משהו אחר – מה מידת ההסכמה או התמיכה שלכם בעניין?

ווליד חדד: אנחנו תומכים ואנחנו מלווים את זה אפילו תקשורתית.

ווליד חדד: אם ניתן את הדוגמא הספציפית למה שראית בטייבה, ג'לאל היה מעורב וגם עזר להפיץ את זה בתקשורת.

ווליד חדד: אז כל מתאם גם רשאי לעשות כנס מקומי.

ווליד חדד: היו בנצרת, באום אל פאחם, עשו כנס אימאמים לפני תקופה.

ווליד חדד: אז הזמינו אנשים, אני הזמנתי את הצוות ואנשים שמעוניינים להגיע לשם, אבל זה היה כנס מקומי.

ווליד חדד: אז יש כאלה מתאמים שרוצים משהו מקומי ליישוב שלו, ואנחנו פותחים אם הוא רוצה להזמין.

ווליד חדד: בחיפה נגיד הרכזת שלנו עשתה לרכזים בבתי הספר הטכנולוגים.

ווליד חדד: עשו כנס ליועצים בבתי ספר טכנולוגיים בחיפה, הזמנתי מיישובים אחרים.

ווליד חדד: אבל כל מתאם או רכז רשאי לעשות פעילות מקומית.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

טלב אלסאנע: יש מוזמנים נוספים שהגיעו, בבקשה.

הימאת חאג' יחיא: רציתי להגיד שיש תכניות אחרי שיודעים שילד נכנס לזה או השתמש, אז יש תכניות במשרד עם המלחמה בסמים שהיועצות מובילות, לטיפול בילדים.

הימאת חאג' יחיא: זה קורה בבתי הספר וזה פרויקט מאד טוב, אבל זה פרויקט מאד קשה וחסרות לנו יועצות שישתלמו בנושא הזה.

הימאת חאג' יחיא: זו כאילו אחריות שלי, אני מדברת על מה שקורה, כי צריך קודם כל מאמץ - - -

ג'מאל זחאלקה: כל דבר יעיל הוא קשה.

ג'מאל זחאלקה: דברים קלים לא עובדים.

הימאת חאג' יחיא: הקבוצה, אתם כולכם אנשי מקצוע, הקבוצה וקבוצה של תלמידי בני אותו גיל השווים וזה, מאד משפיעים אחד על השני, והעבודה שאני מדברת עליה היא לא של בן אדם יחיד.

הימאת חאג' יחיא: זה לא פסיכולוג ועובד סוציאלי, זה יועצת עם קבוצת תלמידים שכולם באותה סירה, או השתמשו או משהו כזה וזה מאד עובד.

הימאת חאג' יחיא: אבל זה חסר לנו, לא לכל בתי הספר יש דבר כזה וצריך להיות.

טלב אלסאנע: אוקי, תודה.

טלב אלסאנע: מוזמנים נוספים שרוצים להתייחס?

מוחמד ברכה: הייתה לי שאלה, ברשותך יושב הראש.

טלב אלסאנע: בבקשה.

מוחמד ברכה: אמרת משהו שפשוט אני רוצה להבין אותו יותר.

מוחמד ברכה: כשבאים לתלמידים עם הקמפיין שזה כיפאק ולא כיפאק, או קאסק, הוא אומר "זה לא אני".

מוחמד ברכה: זה מה שאמרת.

מוחמד ברכה: זה לא אני, בגלל שהקמפיין לא מדבר אליו או בגלל שהוא בסוג של הכחשה שהוא לא יגיע לזה.

הימאת חאג' יחיא: בהכחשה, כי הוא כאילו הגיבור של העולם, לא יקרה לו דבר כזה, במיוחד מתבגר.

הימאת חאג' יחיא: הוא בעצמו האוויר של העולם, לא יקרה לו דבר כזה.

הימאת חאג' יחיא: צריך לקרב אותו.

מוחמד ברכה: סוג של הכחשה – "זה לא יקרה לי".

הימאת חאג' יחיא: כן, ואנחנו מנסים להביא דברים עדכניים שקורים.

הימאת חאג' יחיא: למשל אם אני בטייבה וקורה משהו מסוים, למשל קרתה אתמול תאונה ויש שם מישהו שמעורב עם סמים או משהו, אז מיד אני מביאה את זה, אקטואלי לתלמיד שיראה.

הימאת חאג' יחיא: אם זה קרוב משפחה שלו, למרות שלפעמים זה נוגע באתיקה המקצועית של העבודה, אבל לפעמים אתה מביא משהו מאד מאד קרוב לילד.

נאסר אבו סאפי: אני בספק אם זה נכון לכל התרבויות של החברה הערבית מהדרום עד הצפון, אפרופו רגש תרבותי.

טלב אלסאנע: תודה.

טלב אלסאנע: חברים, יש לכם זכות התייחסות לנושא הדיון.

אלי טנא: אני באיזה שהוא שלב הרגשתי שיש פה קצת איבוד פוקוס.

אלי טנא: התחלנו את זה בתור קמפיין הפרסום וההסברה, שזו פעילות שהיא בדרך כלל בתנועות מדיה פרסומית.

טלב אלסאנע: זה הנושא.

אלי טנא: ואיפה שהוא גנבנו לפעילויות אחרות שקראנו להן אפילו קמפיינים, אבל הם לא קמפיינים, הם התארגנות הסברה פנים בית ספרית, פנים קהילתית, שהיא אגב בהיררכיה של ווליד, כמובן.

טלב אלסאנע: המטרה היא להעשיר את הדיון, להוסיף, אבל זו לא מטרת הדיון.

טלב אלסאנע: הדברים שנאמרו הם דברים חשובים וחשוב שיאמרו.

טלב אלסאנע: לקראת הסיכום, עוד מישהו רוצה לציין הערות לסיכום?

אוריאנה אלמסי: אני אשמח להגיד שבנושא התקציב אני אעביר לך ותתקן לי.

טלב אלסאנע: אנחנו בסיכום נתייחס לעניין.

יאיר גלר: אני מבטיחך נאמנה שאצלנו הכל שקוף, אנחנו באמת, אני יכול להגיד רק במילה אחרונה, ב-2012 עשינו שינוי אסטרטגי מהמעלה השלישית בכל הנושא.

יאיר גלר: גם הגדלת ההיקפים של הפעילות במגזר הערבי, כפי שכבר צוין פה בחלק מהדברים, וגם בנושא של הפרסום הממוקד.

יאיר גלר: אני חושב שאם נעשה את אותו דיון בתחילת שנת 2013, אנחנו נצביע על עוד כמה מדרגות ושלבים שעלינו בהם, עם תעדוף מאד מאד ברור ומובהק לטובת המגזר הערבי.

ג'מאל זחאלקה: הפעילות מבורכת כמובן, ואני מוסיף שזה חשוב מאד להשתמש בכלים הקיימים.

יאיר גלר: בוודאי.

ג'מאל זחאלקה: הוא ציין את כנס האימאמים, זה חשוב מאד.

ג'מאל זחאלקה: יש לזה השפעה אדירה על אנשים.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שבקלות אפשר.

ג'מאל זחאלקה: הם רוצים דברים כאלה, הם מעוניינים ואפשר לגשת אליהם ואפשר לפנות לעשרות אם לא מאות אלפי אנשים תוך תקופה קצרה בדרך הזו.

ג'מאל זחאלקה: כלי אחר שאני חושב שהוא לא פחות חשוב, זה המחנכים בבתי הספר.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע אם יש תכנית למחנך, לשעת מחנך בנושא הזה.

נאסר אבו סאפי: יש במשרד החינוך, תכנית ליבה, שעת מחנך.

ג'מאל זחאלקה: שעת מחנך בנושא, האם היא מיושמת?

ג'מאל זחאלקה: כלומר, האם התלמיד מקבל את ההדרכה?

ג'מאל זחאלקה: כלומר, שעת מחנך בנויה, האם היא מיושמת?

ג'מאל זחאלקה: אני לא שמעתי מהבנות שלי שהן היו חשופות לדבר כזה.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שכן, אני לא יודע, יכול להיות שלא.

נאסר אבו סאפי: לא, לנושא סמים לא.

ג'מאל זחאלקה: בנושא סמים.

נאסר אבו סאפי: סמים לא.

נאסר אבו סאפי: יש תכנית ליבה שהיא לא נוגעת לסמים.

הימאת חאג' יחיא: יש תכנית ליבה שהיא קרויה "כישורי חיים".

הימאת חאג' יחיא: בתוך תכנית הליבה "כישורי חיים" יש בכל חודש נושא מסוים ויש - - -

טלב אלסאנע: זה לא בהכרח עניין סמים ואלכוהול.

הימאת חאג' יחיא: לא, יש.

טלב אלסאנע: זה מושג רחב "כישורי חיים".

הימאת חאג' יחיא: כישורי חיים זה לכל הכיתות, מהגן עד כיתה י"ב, אבל בכל שנה, בכל תכנית יש קטע של עישון, קטע של סמים וקטע של אלכוהול, בכל השנים, בכל הכיתות.

הימאת חאג' יחיא: כמו שיש אלימות, כמו שיש איך להתמודד עם התעללות, כישורים כאלה.

הימאת חאג' יחיא: יש גם כישורים איך להתמודד גירויים של אלכוהול או סמים או לא יודעת מה.

הימאת חאג' יחיא: יש בתכנית "כישורי חיים" את הנקודות האלה של סמים ואלכוהול ועישון.

הימאת חאג' יחיא: זה מתחיל בכיתות א'.

הימאת חאג' יחיא: בחלק של היישום זה תלוי, אתה יודע, בנפשות הפועלות שם.

ג'מאל זחאלקה: אבל זה במינון צנוע.

הימאת חאג' יחיא: אבל צריך לעודד את זה.

ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה דבר אחד, אני רוצה להציע לוועדה - - -

טלב אלסאנע: אנחנו לא פותחים את זה לדיון עכשיו.

ג'מאל זחאלקה: אני לא פותח דיון, יש לי הצעה של משפט אחד.

ג'מאל זחאלקה: ליישם את התכנית, שתהיה תכנית למלחמה בסמים של מחנך בשעת מחנך ושהיא תהיה מיושמת, לא רק תהיה קיימת.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, יש תכנית שאפשר להשתמש בה ולדאוג שתהיה מיושמת.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע מי הגורם במשרד החינוך שאחראי על יישום התכנית, זה הכל.

יוסי הראל-פיש: משפט אחד לגבי הליווי המחקרי.

יוסי הראל-פיש: כמו שכבוד יושב הראש יודע, יש לנו את הסקר של HBC, שהוא סקר על מדגם מייצג ארצי של בני נוער, שקיבלנו החלטה לעשות אותו פעם בשנתיים, במקום פעם בארבע שנים ובשנה הקרובה זה הולך להיכנס לשטח.

יוסי הראל-פיש: יש שם מדגם מייצג של כל הנוער הערבי, בנוסף על המגזרים האחרים.

יוסי הראל-פיש: הנתונים הללו יאפשרו לנו יד על הדופק לאורך השנים הקרובות, כדי לראות כיצד כל הפעילות שאנחנו עושים במגזר נותנת את אותותיה, לא רק בממדי תוצאה של התנהגויות, אלא גם במדדים של החשיפה שלהם לסוג הפעילויות הללו שאנחנו עושים בקהילה.

יוסי הראל-פיש: זה שאלות שאנחנו מכניסים לתוך השאלון עכשיו.

טלב אלסאנע: מאה אחוז.

טלב אלסאנע: בבקשה, חבר הכנסת מוחמד ברכה.

מוחמד ברכה: היות והדיון הזה מתמקד בקמפיין פרסום והסברה, היות ואנחנו לא עוסקים לא בגמילה ולא בשיקום וכל הדברים האלה, אנחנו לא עוסקים בדברים אחרי שהם קרו, אלא מנסים לעסוק בדבר העיקרי וזה למנוע את המגע הראשון בין האדם לבין הסם או בין האלכוהול ואני אגיד מילה בעניין עכשיו.

מוחמד ברכה: לכן המוקד הקריטי והחשוב הוא לדבר לצעירים במערכת החינוך.

מוחמד ברכה: לא מספיק לדעתי, זאת אומרת המעורבות של הרשויות המקומיות היא לא במידת היכולת להטיף לכלל הציבור, אלא ביכולתה לעשות את ה- Connection הזה בין הפעילות של הרשות או של המוסדות האחרים, לבין מוסדות החינוך האחרים והנוער.

מוחמד ברכה: שם נמצא הדבר הקריטי.

מוחמד ברכה: לכן לא במקרה ניסיתי להציק לך בעניין הזה, כי אני חושב שפה נעשים הדברים.

מוחמד ברכה: אם אתה מבטיח שה-Touch הראשון לא נעשה עם הסמים בגיל צעיר, אז אתה בעצם שריינת.

מוחמד ברכה: לכן אני חושב שזה הדבר העיקרי.

מוחמד ברכה: לכן קמפיינים צריכים להיבחן גם במבחן התוצאה ובמידת ההשפעה על הדור הצעיר.

מוחמד ברכה: ההערה השנייה והאחרונה, אני לפני שסיימתי את תפקידי כיושב ראש הוועדה, סיכמתי עם יושב ראש הכנסת להרחיב את המנדט של הוועדה, אמרתי לך את זה.

מוחמד ברכה: שתהיה ועדה למלחמה בסמים ובאלכוהוליזם.

מוחמד ברכה: לא אלכוהול, אלכוהול זה בלו ומכס, זה בוועדת הכלכלה, אבל אלכוהוליזם זה פה.

מוחמד ברכה: לכן אני חושב שכדאי שאתה ואני גם עכשיו, כסגן יושב ראש הכנסת בנשיאות, אנחנו ננסה לקדם את זה, להרחיב את המנדט.

מוחמד ברכה: היות והרשות עוסקת גם בסמים ובאלכוהול, חשוב שלרשות יהיה בית פרלמנטרי שזו הוועדה הזו.

מוחמד ברכה: הבית הפרלמנטרי הזה צריך לכלול גם את הנושא של האלכוהוליזם.

טלב אלסאנע: אנחנו מקדמים את זה דרך חקיקה.

יאיר גלר: בעוד שעה וחצי כבוד יושב הראש עובר איתנו לוועדת הפנים, כדי לעגן את זה בחקיקה.

מוחמד ברכה: חקיקה?

טלב אלסאנע: יש חקיקה בהגדרה של הרשות.

יאיר גלר: התיקון הוא היום.

יאיר גלר: אתה גם מוזמן, אני אשמח שתצטרף.

מוחמד ברכה: זה באיחור.

מוחמד ברכה: אגב, המשפט האחרון, כאן יושבים יושב הראש הנוכחי, יושב הראש לשעבר ויושב ראש הבא.

טלב אלסאנע: כולם יושבי ראש.

יוסי הראל-פיש: אני רק רוצה להעיר לגבי השימוש במילה אלכוהוליזם.

יוסי הראל-פיש: אני הייתי מציע – שימוש לרעה באלכוהול.

מוחמד ברכה: זה אכן יותר מדויק.

מוחמד ברכה: לא צריך להגיע לאלכוהוליזם, אתה צודק.

יוסי הראל-פיש: אלכוהוליזם זו תופעה של מבוגרים.

יוסי הראל-פיש: אצל בני הנוער זאת לא הבעיה.

מוחמד ברכה: נכון.

ג'מאל זחאלקה: לא מספיק המילים נגע סמים ואלכוהול?

יוסי הראל-פיש: נגע.

טלב אלסאנע: רבותי, לצורך הסיכום: בקשר לשאלה של חברי, חבר הכנסת ברכה, אני מבין שהיום יאושר החוק בקריאה שנייה ושלישית, אשר מגדיר ומרחיב את המנדט של הרשות, שיכלול גם מלחמה בסמים ובאלכוהול, ולכן אוטומטית בפעילות הפרלמנטארית, יש את הבסיס המשפטי-החוקי, אז לאור התיקון בחוק אנחנו נבקש לתקן את המנדט של הוועדה.

טלב אלסאנע: אמנם זה נמצא בחסותה ובאחריותה של הוועדה, אבל אנחנו רוצים לעגן את זה באופן פורמאלי.

יאיר גלר: אתה תעזור לנו שם.

טלב אלסאנע: בשמחה.

טלב אלסאנע: לאחר הדיון הממצה והחשוב הזה, הוועדה מברכת על המגמה שמובילה הרשות בכל הנוגע להובלת ההסברה והקמפיינים בשפה הערבית.

טלב אלסאנע: אנחנו רואים בחיוב העסקת יועץ או דובר, וגם שיש קמפיינים שמקדמים הן לגבי אלכוהול והן לגבי הסמים, בשפה הערבית.

טלב אלסאנע: חשוב שגם יצירת המקור תהיה בערבית ולא רק פרסומים מתורגמים מעברית לערבית.

טלב אלסאנע: אנחנו מבקשים שהרשות תיזום מחקר מקיף כדי להתוות, גם כן בעקבות מסקנות המחקר, איזה יעדים, איזה גילאים, ואיך לפנות לכל גיל וגיל.

טלב אלסאנע: וגם מקומות, בנגב, בצפון, בדרום, במגזר ערבי זה או אחר, כדי להתאים את התכניות לתוצאות.

טלב אלסאנע: אנחנו מבקשים לקבל מהרשות נתונים לגבי עניין הפערים בקשר לתקצוב והניצול שהיום היה נושא למחלוקת; וגם כן אם יש נתונים בנוגע לשימוש בסמים.

טלב אלסאנע: הנתונים שיש לנו הם לגבי 2009, והם שונים ממה שציינת במהלך הישיבה היום.

יאיר גלר: וודאי.

יאיר גלר: יש נתונים עדכניים.

טלב אלסאנע: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי שינוי המגמה.

מוחמד ברכה: אדוני, לפני שאתה אומר את המשפט האחרון, אני חושב שלדיון הבא צריך שיתווספו שני גורמים נוספים – הרשויות המקומיות ומשרד הרווחה.

יאיר גלר: נציג הרשויות המקומיות ישב פה.

יאיר גלר: פיני קבלו ישב פה.

טלב אלסאנע: פיני קבלו ממרכז השלטון המקומי.

מוחמד ברכה: כשמדובר על המגזר הערבי הייתי מעדיף להזמין את נציג הרשויות הערביות.

טלב אלסאנע: כן, זה רעיון טוב, דרך אגב, זה חשוב מאד.

טלב אלסאנע: אנחנו נבקש להעביר לוועדה את התכניות שאתם מריצים בקשר לעניין ההסברה בשפה הערבית, שציינתם שזה קיים, וגם את המצגת אם אפשר להעביר לנו, אנחנו נשמח לראות.

טלב אלסאנע: תודה רבה לכל המשתתפים.