ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 940, 2012-08-02 14:00

כרמל שאמה-הכהן: שלום, אנחנו פותחים את הדיון.

כרמל שאמה-הכהן: הנושא – תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה), התשס"ט-2009.

כרמל שאמה-הכהן: היו כבר שני דיונים.

כרמל שאמה-הכהן: אחד באוקטובר, 2009, והשני - בבפברואר, 2010.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתחילים מסעיף 48.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, נא לקרוא.

מיכל סגן כהן: "48.

מיכל סגן כהן: מיון ביצי מאכל לא יעסוק אדם במיון ביצי מאכל אלא אם כן בידיו היתר או רישיון לפי תקנות רישוי עסקים (תחנות מיון לביצי מאכל), התשנ"ה-1994 ולפי חוק הרישוי".

מיכל סגן כהן: בשיחה שאני קיימתי החלטנו שנכון יהיה לתקן את התקנה הזו ולכתוב : "לא יעסוק אדם במיון ביצי מאכל אורגניות אלא אם בידיו אישור לפי תקנות רישוי עסקים (תחנות מיון לביצי מאכל) ורישיון לפי חוק הרישוי".

מיכל סגן כהן: פשוט זה קצת יותר מדויק.

איתי עצמון: זה בעקבות הערות שלי.

איתי עצמון: אנחנו פשוט קיימנו דיונים.

כרמל שאמה-הכהן: הערות לנוסח?

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

מיכל סגן כהן: "תקנה 49 חומרי אריזה.

מיכל סגן כהן: עוסק ייתן עדיפות לשימוש בחומרי האריזה שניתנים למיחזור ואולם הוא לא ישתמש באריזת תוצרת אורגנית.

מיכל סגן כהן: ..." גם פה יש תיקון שמוצע על ידי היועץ המשפטי: "אלא בחומר אריזה נקי ואם היה מיועדת לשיווק לצרכן - בחומר אריזה חדש.

מיכל סגן כהן: " (2) בחומר אריזה המכיל P.V.C.

איתי עצמון: כלומר, כך יוצא שבכל מקרה חומר האריזה צריך להיות נקי ורק אם הוא מיועד לשיווק לצרכן, חומר האריזה צריך להיות חדש.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

מיכל סגן כהן: את תקנה 50 אנחנו מציעים למחוק.

מיכל סגן כהן: היא קיימת כבר בחלק הכללי.

כרמל שאמה-הכהן: מחקנו.

מיכל סגן כהן: אני ממשיכה בקריאה: 51.

מיכל סגן כהן: לא יוביל אדם תוצרת אורגנית אלא לפי המפורט להלן: (1) תוצרת אורגנית שאינה ארוזה מראש, תובל בנפרד מתוצרת שאינה אורגנית וכלי הקיבול שבהם היא מובלת יסומנו במילה "תוצרת אורגנית"; (2) בעל התוצרת ימלא, לפני העמסת התוצרת על כלי ההובלה, תעודת משלוח לפי הטופס שבתוספת השתים עשרה; תעודת המשלוח תהיה בידי המוביל בעת ההובלה ותימסר עם סיומה למקב התוצרת.

איתי עצמון: מה הטופס בתוספת השתיים עשרה?

פנינה אורן: זו תעודת המשלוח.

מיכל סגן כהן: זו תעודת המשלוח שצריך למלא לגבי התוצרת שמובלת:, ואני אומר מה כלול בה: צריך למלא בה את הפרטים של שם העוסק, ואם הוא תאגיד – את מספר העוסק המורשה, פרטים מזהים שלו, מה סוג התוצרת, מה הכמות של התוצרת.

כרמל שאמה-הכהן: רואים את זה בעמוד 45 לתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: זה ברור.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: תודה, התקנה אושרה.

מיכל סגן כהן: פרק י' – הסדרת מכירה ויבוא.

מיכל סגן כהן: הסדרת היבוא 52.

מיכל סגן כהן: (א) לא יתיר גוף אישור ובקרה שימוש בסמל בקרה לתוצרת אורגנית מן החי שיוצרה מחוץ לישראל או למוצרים שיוצרו ממנה, אלא אם כן - (1) התוצרת הוכרה בידי גוף אישור ובקרה במדינה שבה יוצרה, שהמנהל הכיר בו ובסמלו לפי סעיף 3(ב)(1) לחוק; (2) התוצרת סומנה בסמל הגוף שהמנהל הכיר בו כאמור בפסקה (1) ולוותה במסמך המאשר זאת (להלן – המסמך המלווה); (3) היבואן ותוצרתו עומדים בביקורת שוטפת של גוף אישור ובקרה.

מיכל סגן כהן: (ב) המסמך המלווה יהיה במקור בלבד, ילווה את המשלוח עד הגיעו ליבואן, ויישמר בידיו לתקופה שלא תפחת משלוש שנים מיום שיובא לישראל.

אורנית רז: אני מנכ"לית הארגון לחקלאות אורגנית.

אורנית רז: יש לנו סעיף שהיינו רוצים שיוסיפו בהגדרת הייבוא.

אורנית רז: אני אסביר את הרקע – אנחנו עדים עכשיו עם התפתחות השוק האורגני ליותר ויותר יבוא של מוצרים.

אורנית רז: על פי הסכמים שיש לנו, מוצרים שמיובאים לארץ, על פי הסכם שיש לנו עם אותה מדינה, מגיעים לחברת הפיקוח, מגיעים עם אישור שהמוצר הזה אורגני, לפי המדינה, ונכנסים אלינו.

אורנית רז: אנחנו יותר ויותר מגלים שנכנסים לתוך השוק מוצרים באיכות מאד ירודה.

אורנית רז: יש לנו בעיה עם הצרכנים שאנחנו רוצים לוודא שהם מקבלים תמורה הולמת למה שהם קונים, ודבר שני – אנחנו רוצים להגן על היצרנים המקומיים, שבאמת – לא ייצא מצב שאנחנו, בארץ, מקפידים, ומשרד החקלאות מקפיד מאד על תוצרת אורגנית, שתהיה באמת על פי חוק, ומדינות אחרות פחות מקפידות.

אורנית רז: ואז אנחנו נמצאים פה עם תוצרת שהיא מופלית לרעה.

אורנית רז: כלומר, יש לנו פה נקודת מצב שגם הצרכנים מפסידים וגם – היצרנים שלנו מופלים לרעה.

אורנית רז: מה שאנחנו מבקשים שלתקנות האלה, שהן לחלוטין מקובלנות עלינו - 1.

אורנית רז: תלווה הצהרת יצרן שנקראת "ספסיפיקציה".

אורנית רז: זאת אומרת, הצהרת יצרן – כל החומרים שיש במוצר, היצרן צריך להצהיר עליהם.

אורנית רז: אני רוצה להסביר שבתווית שאנחנו רואים, אין את כל החומרים שיש.

אורנית רז: למשל, חומרים שהן בכמויות קטנות – אם אני מוסיפה תבלין למוצר שהוא מתחת ל – 2%, הוא לא מופיע בתווית.

אורנית רז: אנחנו רוצים קודם כל שהיצרן יצהיר על כל המוצרים שנמצאים באותו מוצר עם אפשרות לדרוש בדיקת מעבדה אחת לוודא שמה שהיצרן מצהיר אכן נמצא.

אורנית רז: דבר שני – לדרוש שמה שלא הצהירו – לא נוכח, שזו איזושהי אופציה לדרוש במוצרים האלה.

רינה ורסנו: אם אנחנו מדברים על מוצרי מזון מיובאים ממילא הם צריכים להגיש ספסיפיקציות ולעמוד בתקנים הישראלים.

רינה ורסנו: בסך הכל התוצרת האורגנית באה בנוסף, וגורעת, למעשה, מבחינה של חומרי הדברה, וכדומה, אבל מבחינת תוספים זה חייב לעמוד בתקינה הישראלית.

רינה ורסנו: מכאן שהטיב והאיכות צריכים להיות באיכות דומה למוצרים שמקובלים בארץ.

פנינה אורן: כל מה שד"ר אורנית רז מבקשת מתקיים פה ואני אפנה אותה לסעיפים – היצרן ותוצרתו עומדים בביקורת של גוף אישור ובקרה, וזו בדיוק המשמעות.

פנינה אורן: הוא צריך להציג לגוף אישור ובקרה את הספסיפיקציה, וגם לתת תעודת אנליזה.

אורנית רז: כרגע, גופי האישור והבקרה לא מבקשים ספסיפיקציה.

פנינה אורן: אז זה משהו שצריך לתקן מול גופי האישור והבקרה.

אורנית רז: אוקיי, אז אני רוצה רק שיהיה ברור שחברות הפיקוח צריכות לבקש ספסיפיקציה של המוצר כי כיום הן לא מקבלות.

אורנית רז: בעצם, לגבי מוצר הם מקבלות רק את האישור של האיחוד ותעודת מעבר, בלי פירוט של הרכיבים.

אורנית רז: יש לנו היום בארץ מוצרים מיובאים אורגניים באיכות נמוכה, באיכות כזו שבארץ לא היינו נותנים להם לצאת לשוק.

פנינה אורן: מן החי או מן הצומח?

אורנית רז: באופן כללי.

אורנית רז: זו תופעה שקיימת.

אורנית רז: היום, רשויות המזון יותר ויותר מלאות בזה.

אורנית רז: אם אנחנו רוצים לדאוג גם לבטיחות של המוצר - - הדרישות של משרד הבריאות הן נהדרות.

אורנית רז: אנחנו מבחינתנו רוצים לדאוג שבטיחות המוצר האורגני תהיה מקסימאלית.

אורנית רז: אם זה ברור, אז רק שיהיה ברור גם לחברות פיקוח שגם מבקשים ספסיפיקציות וגם יש אפשרות, זכות לדרוש בדיקת מעבדה.

פנינה אורן: אל"ף, אם זה לא ברור מול גופי הפיקוח אנחנו נחדד את העניין, אבל גם מעבר לכך – אנחנו לא יכולים לייבא תוצרת מכל מדינה ולהכיר בה כתוצרת אורגנית אלא אם כן מתקיימת בינינו הדדיות לגבי הסטנדרט.

איתי עצמון: זה נקבע בחוק.

פנינה אורן: זה נקבע בחוק.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

איתי עצמון: אני גם רק מזכיר שלפי סעיף 16 לחוק המסמיך, הוראות החוק באות להוסיף על הוראות כל דין אחר ולא לגרוע מהן.

איתי עצמון: כמובן שיש דינים אחרים – דיני בריאות, דיני ייבוא וייצוא, שמסדירים חלק מהנושאים שאת דיברת עליהם.

אורנית רז: אני מגיעה מהשטח.

אורנית רז: אם אני הולכת לרשת מזון ורואה מוצרים אורגניים עם רשימה של מוצרים, או ייצור שבארץ אנחנו לא מאשרים אותם, יש לנו בעיה.

אורנית רז: אנחנו צריכים רק להיות ברורים, זאת אומרת שיהיה ברור שהמדינה לא מאפשרת את הקיום שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

מיכל סגן כהן: אני ממשיכה בקריאה: "הסדרת מכירה.

מיכל סגן כהן: 1.

מיכל סגן כהן: (א) לא יציג אדם תוצרת אורגנית מן החי ולא יציעה למכירה לצרכן, אלא אם כן היא ארוזה מראש ועל גבי אריזתה מופיעים הסמלים ושם העוסק שייצר את התוצרת.

מיכל סגן כהן: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי עוסק למכור תוצרת אורגנית שאיננה ארוזה מראש אם מתקיים בה אחד מאלה: (1) התוצרת יוצרה ונמכרת במשקו של העוסק ומשק העוסק איננו משק מעורב; (2) במקום המכירה אין תוצרת בתפזורת שאיננה אורגנית.

מיכל סגן כהן: "

איתי עצמון: אם אפשר – הסבר קצר.

מיכל סגן כהן: הכוונה היא שניתן יהיה לעשות אבחנה בין מוצרים אורגניים ולא אורגניים ושלא יהיה מקרה שיהיו מוצרים בתפזורת, גם אורגניים וגם לא אורגניים, דבר שיכול להביא לבלבול.

מיכל סגן כהן: גם לזה הוספנו תיקון קטן שבמקום המכירה אין תוצרת מן החי בתפזורת.

איתי עצמון: אני בעצם שאלתי לגבי מהות האיסור.

איתי עצמון: כלומר, על מה בעצם חל האיסור שמוצע לקבוע, בתקנת משנה (ב).

איתי עצמון: הבנתי שמדובר קודם כל על תוצרת אורגנית מן החי, גם ברישה, ולגבי פסקה (2) גם כן מדובר על תוצרת מן החי.

איתי עצמון: כלומר, שכן יהיה ניתן למכור תוצרת אורגנית מן הצומח, ותוצרת, למשל, שאיננה אורגנית – מן החי, באותו מקום.

איתי עצמון: נכון?

איתי עצמון: הכוונה היא לאותו סוג.

מרים פרוינד: הכוונה היא שאי אפשר יהיה לערבב ולהטעות.

אורנית רז: המטרה של הדברים האלה היא למנוע את הטעיית הציבור, במיוחד בתרבות הישראלית אנחנו מנסים ליצור סיטואציות שמראש ימנעו דברים שאנחנו לא רוצים שיקרו.

איתי עצמון: מה שהתכוונתי – אני רק אחדד - בפסקה (2) כתוב: "במקום המכירה אין תוצרת בתפזורת שאיננה אורגנית".

איתי עצמון: אז אם אנחנו מוסיפים: "...

איתי עצמון: אין תוצרת מן החי", אז ברור שהכוונה היא שאי אפשר למכור תוצרת מן החי שאיננה אורגנית ואורגנית בתפזורת באותו מקום.

איתי עצמון: אין בכך למנוע, למשל, מכירה של תוצרת אורגנית ותוצרת שאיננה אורגנית מן הצומח, למשל.

איתי עצמון: כרגע האיסור שקבוע כאן הוא כללי.

איתי עצמון: כתוב "תוצרת", ולא ברור אם זה מן החי או מן הצומח.

איתי עצמון: השאלה על מה חל האיסור.

מיכל סגן כהן: האיסור חל, בתקנת משנה (ב), אחרי המילה "אורגנית" יהיה כתוב: "על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי עוסק למכור תוצרת אורגנית מן החי שאיננה ארוזה, בתנאים שקבועים".

מיכל סגן כהן: ואז, בפסקה (2) לאותה תקנת משנה יהיה כתוב: "במקום המכירה אין תוצרת מן החי בתפזורת שאיננה אורגנית", כדי שאי אפשר יהיה לבלבל בין דברים מאותו סוג.

מיכאל לסר: אני משווק ביצים.

מיכאל לסר: השאלה שלי היא קודם כל, ואני מדבר רק על הנושא הספציפי שלנו, שזה ביצים, שיש הבדלה בין ביצים שהם לא בצו פיקוח, כן בפיקוח, אורגני כמובן הוא לא תחת פיקוח.

מיכאל לסר: אין שום דרך היום לאכוף – אני פניתי לכל הגופים בעבר, אם זה למועצת הלול, למשרד החקלאות, לרשות להגנת הצרכן – לכולם, שיתנו תשובה ומענה.

מיכאל לסר: אף אחד, בעצם, היום – אף צרכן לא יכול לדעת שהוא קונה ביצה אורגנית.

מיכל סגן כהן: אתה רוצה לדעת איך מבטיחים שמי שמקבל תמורה גבוהה יותר על ביצה אורגנית הוא אכן משלם עבור ביצה אורגנית?

מיכאל לסר: הבעיה היא פחות מול היצרן אלא יותר מול המשווקים, מול גוף כמוני.

מיכאל לסר: אני קולט ביצים שהן גם רגילות וגם אורגניות.

מיכל סגן כהן: היום אין לך אמות מידה שקבועות בחוק שקובעות מה היא ביצה אורגנית.

מיכל סגן כהן: היום, כשאנחנו מסדירים את זה, ביצה אורגנית תצטרך לשאת שני סמלים – האריזה תישא שני סמלים, ותישא אישור של גוף אישור ובקרה, כך שיהיה הבדל מהותי שיראו אותו בעין בין זה לבין אחר.

מיכאל לסר: איך הגוף יכול לפקח?

מיכאל לסר: אני שואל אותך שאלה שעד היום - - לצורך העניין, יש גוף שמפקח.

מיכל סגן כהן: פה אני בכלל לא מבינה.

מיכל סגן כהן: המשק היצרן צריך להיות בפיקוח של גוף אישור ובקרה.

מיכל סגן כהן: בית המיון צריך להיות בפיקוח של גוף אישור ובקרה.

מיכאל לסר: מי?

מיכאל לסר: אני אסביר לך מה אני מתכוון: היום נמכרים ברשתות, ויש נתונים של "סטור נקסט", לצורך העניין, מהקופות.

מיכאל לסר: , שנמכרים בישראל פי שניים ביצים אורגניות ממה שדווח שהתקבל.

פנינה אורן: כי היום אין פיקוח מחייב, ממשלתי.

מרים פרוינד: זה שכתוב על זה "ביצה אורגנית", מבחינתי לא עומד מאחורי זה שום דבר.

מרים פרוינד: ברגע שהתקנות ייכנסו לתוקף - -

מיכל סגן כהן: אלה מטרות התקנות.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, אז אישרנו, עם השינויים.

מיכל סגן כהן: פרק יא' - תיעוד וביקורת על פעולות עוסק תיעוד 54.

מיכל סגן כהן: ביצע עוסק פעולות כמפורט להלן יתעד אותן, עובר לביצוען, תוך פירוט כל המידע הנוגע לאותן פעולות: (1) ניקוי וחיטוי שטחי עיבוד לפי תקנה 6; (2) הדברה בשטחי עיבוד, מיון, אריזה ואחסון לפי תקנה 7; (3) ניקוי וחיטוי המיתקן וציודו לפי תקנה 41; (3) הדברת טפילים לפי תקנה 42; (4) טיפולים כירורגיים לפי תקנה 29; (5) טיפול בבעל חיים פצוע או חולה לפי תקנה 44; (6) פעולות לפי פקודת מחלות בעלי חיים כאמור בתקנה 9.

כרמל שאמה-הכהן: את מבקשת להוסיף הגדרה?

מיכל סגן כהן: אני מבקשת להוסיף הגדרה לתקנות.

מיכל סגן כהן: ההגדרה תהיה הפקודה, תיאור ההגדרה: פקודת מחלות בעלי חיים, נוסח חדש, כי זה מופיע בתקנות במספר מקומות.

יעקב כהן: אני רוצה להבין מה הכוונה.

מיכל סגן כהן: אין פה שינוי.

מיכל סגן כהן: השינוי הוא לא מהותי.

מיכל סגן כהן: השינוי הוא ניסוחי.

מיכל סגן כהן: כיוון שאני בתקנות מתייחסת כמה פעמים לפקודת מחלות בעלי חיים, במקום שכל פעם אני אחזור על המילה "פקודת מחלות בעלי חיים", אני נותנת הגדרה – "הפקודה", וכל פעם יהיה כתוב: "הפקודה".

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

מיכל סגן כהן: שמירת מסמכים 55.

מיכל סגן כהן: עוסק ישמור ברשותו את המסמכים המפורטים להלן לתקופה שלא תפחת משנתיים מיום קבלת ההיתר לשימוש בסמל בקרה: (1) בקשות שהגיש, רישיונות והיתרים שניתנו לו; (2) הוראות ואישורים שנתנו מנהל השירותים הווטרינרים, רופא וטרינר ממשלתי או רופא וטרינר; (3) אישור להזנה בנסיבות קיצוניות לפי תקנה 39; (4) מסמכים הנוגעים לייצור התוצרת החקלאית ובכלל זה לעניין רכישת תשומות, שיווק, מסמכי יבוא ויומני פעילות; (5) תיעוד לפי תקנה 54; (6) דוחות ביקורת שערך אצלו גוף אישור ובקרה; (7) תוצאות בדיקות מעבדה.

איתי עצמון: יש לי הערה לגבי הרישה – כתוב כאן:

איתי עצמון: לתקופה שלא תפחת משנתיים מיום קבלת ההיתר לשימוש בסמל בקרה.

איתי עצמון: אני חושב שלגבי חלק מסוגי המידע המנויים בפסקאות 1 עד 7 התקופה הזו לא רלבנטית.

איתי עצמון: כי, למשל - תיעוד שאותו אישרה הוועדה רק עכשיו, בתקנה 54 – תיעוד נעשה כדבר שבשגרה, כלומר, אלה פעולות שוטפות שהעוסק יידרש לעשות.

איתי עצמון: השאלה אם כדאי - - -

מיכל סגן כהן: ובעקבות ההערה הזו אנו מציעים לכתוב: "לא תפחת שנתיים מיום תיעודם או הוצאתם, לפי העניין".

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנה 55?

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

מיכל סגן כהן: ביקורות 56.

מיכל סגן כהן: גוף אישור ובקרה יבצע ביקורות ייצור של עוסקים שקיבלו ממנו היתר בתדירות שלא תפחת - (1) מאחת לשנה, בתיאום מראש, אצל כל עוסק; (2) מפעמיים בשנה אצל לא פחות מעשרה אחוזים מן העוסקים ובלבד שהביקור השני יתבצע ללא תיאום מראש.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התקנה?

כרמל שאמה-הכהן: מי נגד?

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

מיכל סגן כהן: דוחות ביקורת.

מיכל סגן כהן: 1.

מיכל סגן כהן: במעמד בדיקת הייצור יתעד גוף האישור והבקרה את דוח ממצאי הביקורת לפי הטופס שבתוספת השלוש עשרה; המבקר ימסור עותק חתום של הדו"ח למבוקר שיאשר קבלתו בחתימתו.

כרמל שאמה-הכהן: הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אין.

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

מיכל סגן כהן: 1.

מיכל סגן כהן: (א) גוף אישור ובקרה ידגום, לפי תוכנית דגימות שנתית שאישר המנהל, חלקת מרעה ותוצרת אורגנית מן החי, לבדיקת הימצאות שאריות ויעביר את הדגימות לבדיקה במעבדה שהמנהל אישר לעניין זה.

מיכל סגן כהן: (ב) נמצאו בתוצרת אורגנית מן החי שאריות, יפסול גוף האישור והבקרה את התוצרת לשיווק כתוצרת אורגנית ולא יתיר שימוש בסמל הבקרה לתוצרת נוספת שיוצרה מאותו בעל חיים אלא לאחר שבעל החיים סיים הסבה מחדש.

מיכל סגן כהן: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב) רשאי גוף אישור ובקרה להתיר שימוש בסמל בקרה לתוצרת נוספת שיוצרה מאותו בעל חיים אף אם לא הסתיימה תקופת ההסבה אם נוכח שהתקיימו כל אלה: (1) תוצאות בדיקות מעבדה של התוצרת שדגם גוף האישור והבקרה קובעות כי אין עוד שאריות בתוצרת; (2) העוסק קיים את כל הקבוע בתקנות אלה בתקופה שקדמה להמצאות השאריות".

מיכל סגן כהן: ופה אנחנו מציעים לעשות שינוי קטן – אנחנו מציעים במקום שיהיה כתוב: "מקור השאריות הינו רחף או זיהום סביבתי ושיעורו אינו עולה על 0.015 חלקים למיליון" לכתוב: "המנהל אישר בכתב כי שוכנע שמקור השאריות הוא רחף או זיהום סביבתי".

איתי עצמון: והשיעור נמחק.

מרים פרוינד: כן.

מיכל סגן כהן: "(ג) נמצאו בחלקת המרעה שאריות, יפעל גוף האישור והבקרה בהתאם להוראות תקנה 45(ב)(2) לתקנות ייצור תוצרת מן הצומח בשיעורים המחויבים".

מיכל סגן כהן: זו תוספת שאנחנו מבקשים להוסיף.

מיכל סגן כהן: לאחר ששוחחנו עם איתי עצמון התברר שיש חסר ובשל אותו חסר אנחנו מבקשים להוסיף את אותה תקנת משנה.

איתי עצמון: מכיוון שבתקנת משנה (2) – גוף אישור ובקרה נדרש לדגום גם חלקת מרעה וגם את התוצרת האורגנית.

איתי עצמון: זאת, בעצם, ההתייחסות לממצאים שנמצאו בחלקת המרעה.

מיכל סגן כהן: (ד) הוראות תקנת משנה (ב) לא יחולו על מי שפועל לפי תקנה 44(א)(2) ו-(ד(

יעקב כהן: שיציינו שידגמו את המזון שהוא ההוצאה העיקרית, התערובת – כמו שבאים אלי גוף פיקוח ובקרה, דבר ראשון הוא לוקח תערובת לדגימה.

יעקב כהן: שיציינו את זה, זו אחת הבדיקות הכי חשובות.

יעקב כהן: יותר מ - -

אורנית רז: כן, צודק.

אורנית רז: אחת מהאפשרויות שלנו למנוע זיופים, זה על ידי הבדיקה הזו.

כרמל שאמה-הכהן: מקובלת ההערה?

איתי עצמון: אבל אני לא כל כך מבין.

איתי עצמון: אנחנו נצטרך לעשות שינויים נוספים גם בסעיפים האחרים, באותה תקנה.

איתי עצמון: כלומר, מה קורה אם נמצאו שאריות?

פנינה אורן: ההתייחסות תהיה אותה התייחסות.

פנינה אורן: אבל אנחנו צריכים לבדוק.

כרמל שאמה-הכהן: אז תעשו התאמות ניסוח.

לאה ורון: השאלה אם נדרשת הגדרה של "תערובת".

פנינה אורן: יש לנו את הגדרה של "מזון", בנושא של - - -"הרכב מזון מוגש", בתקנה 38, בתקנה 37.

איתי עצמון: בתקנה 1 יש "מזון גס", ו "מזון מוגש".

איתי עצמון: יש שתי הגדרות.

איתי עצמון: תוכלי להפנות את הוועדה?

פנינה אורן: תקנה 37 ו – 38.

איתי עצמון: זו התייחסות למזון מוגש שמוגדר בתקנה (1).

איתי עצמון: אבל השאלה איך זה יהיה רלבנטי לתערובת.

איתי עצמון: מזון מוגש הוא תערובת?

פנינה אורן: זו התערובת.

איתי עצמון: ומה תהיה ההשלכה לגבי מציאת שאריות בתערובת?

פנינה אורן: מה שמבקשת להוסיף יעקב כהן שבסעיף 58(ב) לא נרשום רק "נמצאו בתוצרת האורגנית מן החי שאריות", אבל גם: "אם נמצאו במזון המוגש שאריות".

פנינה אורן: אז ננקוט באותן פעולות.

פנינה אורן: במזון הנאכל או במזון המוגש.

איתי עצמון: אני לא לגמרי הבנתי מה ההשלכה כי כאן כתוב – אם נמצאו בתוצרת שאריות, פוסלים את התוצרת.

איתי עצמון: אם נמצאות שאריות בחלקת מרעה, פועלים לפי תקנות מן הצומח.

איתי עצמון: מה קורה אם מוצאים במזון?

פנינה אורן: אם מוצאים במזון שבעל החיים כבר אכל - - -

איתי עצמון: אז צריך לומר את זה, כי זו הוראה שצריך לקבוע.

פנינה אורן: אז צריך לעשות תיקון לתוספת.

איתי עצמון: אז בואי תגידי מה ההוראה שאתם מציעים.

איתי עצמון: נמצאו שאריות במזון מוגש - - -

מרים פרוינד: לדעתי – לשלוח את זה לתקנה הראשונה.

אורנית רז: הוא צריך להיפסל וללכת לתקופת הסבה.

קריאות: - - -

איתי עצמון: נוסיף "מזון מוגש" בתקנת משנה (א)- ומה תהיה ההשלכה?

מיכל סגן כהן: ואז – "נמצאו במזון שאריות.

מיכל סגן כהן: ..." נעתיק בדיוק מה שכתוב בתוצרת והדין יהיה לפי זה.

איתי עצמון: כלומר: "יפסול גוף אישור ובקרה את המזון המוגש"?

קריאות: את התוצרת.

קריאות: לא את המזון.

כרמל שאמה-הכהן: אם יש במזון המוגש שאריות – תיפסל התוצרת.

איתי עצמון: תיפסל התוצרת מבעל חיים שניזון מאותה - - -?

פנינה אורן: נכון, לתקופת הסבה.

אורנית רז: לא רק התוצרת תיפסל.

אורנית רז: כל הלגיטימציה של המבקר צריכה להישלל ממנו.

פנינה אורן: אני אתן את הדוגמה – אני מאכילה פרות בתערובת מסוימת.

פנינה אורן: דגמו את התערובת ומצאו בה שאריות.

פנינה אורן: הפרה כבר אכלה, ולכן הפרה נכנסת לתקופת הסבה, לתקופה מסוימת של שלושה שבועות או לפי תקופת הסבה שקבועה פה – במשך שלושה שבועות או שלושה חודשים, החלב ממנה הוא לא חלב אורגני.

פנינה אורן: ולכן, זו פסילה של התוצרת.

פנינה אורן: את המזון, את התערובת – ברור שאני פוסלת.

פנינה אורן: זה לא רלבנטי.

פנינה אורן: מה שמעניין אותי זה התוצרת.

פנינה אורן: לכן נצמיד את זה לתקנה הזו.

איתי עצמון: אז תוכלי רק לומר את העיקרון שאתם מבקשים?

איתי עצמון: אני רוצה שזו תהיה החלטה ברורה כי אני לא הצלחתי להבין.

פנינה אורן: "נמצאו בתוצרת האורגנית מן החי ובמזון שאריות, יפסול גוף האישור את בבקשה את התוצרת לשיווק כתוצרת אורגנית, ולא יתיר שימוש בסמל הבקרה לתוצרת נוספת שיוצרה מאותו בעל החיים אלא לאחר שבכל החיים סיים הסבה מחדש".

איתי עצמון: וברור שמדובר על בעל חיים שניזון מאותו מזון מוגש.

מיכל סגן כהן: אז למעשה לפי התיקון הזה, זה תיקון קטן מאד, רק צריך להוסיף את המילה "מזון", ו - - "חלקת מרעה", ו "תוצרת אורגנית".

יעקב כהן: אני חושב שאנחנו פה מקלים ראש אם אותם אלה שמרמים, מאכילים במזון לא אורגני, ומשווקים תוצרת אורגנית.

יעקב כהן: זה שהוא צריך לעשות את תהליך ההסבה הזה זה לא מספיק.

יעקב כהן: צריך להיות פה כוח הרתעה שאף אחד לא יעיז להאכיל תרנגולות במזון לא אורגני ולשווק תוצרת אורגנית.

יעקב כהן: אז פה צריך לתת איזשהו סימן לענישה מאד חמורה.

יעקב כהן: פעם אחת זה תהליך הסבה.

יעקב כהן: פעם שניה – המשק שלך לא אורגני לכמה שנים, נקודה.

מרים פרוינד: על זה יש ענישה.

מרים פרוינד: כל הדברים האלה יהיו כפופים לחוק הקנסות המנהליים, ו/או להגשת תביעה.

מרים פרוינד: לכן זו ענישה.

אורנית רז: אבל אנחנו צריכים גם לתת את הדעת על הדברים האלה.

מרים פרוינד: החוק מההתחלה כפוף לחוק הקנסות המנהליים.

מרים פרוינד: אנחנו, ברגע, שיהיו תקנות, נוסיף קנסות מנהליים לכל התקנות האלה, על מנת שיהיה אפשר לעשות אכיפה כמו שצריך.

איתי עצמון: את מתכוונת לתקנות מכוח חוק העבירות המנהליות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התקנה עם השינויים?

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה.

רינה ורסנו: לפני שנמשיך – אני רוצה להכניס שמירת דינים: ,תקנות אלה באות להוסיף על כל דין ולא לגרוע ממנו".

איתי עצמון: סעיף 16 לחוק קובע: "הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין אחר, ולא לגרוע מהן".

איתי עצמון: לא כתוב "הוראות לפי חוק זה", שהכוונה היא תקנות.

איתי עצמון: אם אתם חושבים שיש צורך - -

רינה ורסנו: אנחנו, במשרד הבריאות, חושבים שכן, כי אנחנו רוצים לשמור על הדינים שלנו.

איתי עצמון: אני חושב שגם אם לא נכתוב את זה, זה ברור שאין בתקנות האלה כדי לפגוע בכל דיני הבריאות.

איתי עצמון: אבל אני לא חושב שיש מניעה להוסיף את זה.

מיכל סגן כהן: אני אגיד לך מה הקושי בלהוסיף את זה – כי ברגע שאתה כותב, מבחינת בוחן החקיקה, שהוא רואה שכתוב שאין בזה כדי לגרוע מהוראות - - -

איתי עצמון: לא, באות להוסיף.

איתי עצמון: נכתוב: "הוראות תקנות אלה באות להוסיף על הוראת.

איתי עצמון: ..ולא לגרוע מהן".

איתי עצמון: כמו שכתוב בחוק.

מיכל סגן כהן: אין שום בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד תקנת שמירת דינים?

כרמל שאמה-הכהן: תחילתן של תקנות אלה – מתי?

מיכל סגן כהן: אנחנו מציעים שזה יהיה ב-1.1.2013 כדי שיהיה מספיק זמן להתארגנות.

איתי עצמון: בהקשר להערה על עניין שמירת הדינים – אני כרגע עברתי במהירות על התקנות וראיתי שישנה תקנה 33 שכבר אושרה, שקובעת לגבי פרק ו', הזנה: "אין בהוראות פרק זה כדי לגרוע מהוראות סל הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו), התשל"א-1991.

מיכל סגן כהן: שזה דבר אחר, כי זה ממש ספציפי למזון ועוד מעט - -

איתי עצמון: אבל שם, כפי שהוצע ואושר, מוסיפים הוראה כללית.

מיכל סגן כהן: זה מיותר.

פנינה אורן: זה מיותר, כן.

קריאה: - - -

איתי עצמון: אז בעצם ההוראה הספציפית מיותרת, כרגע.

כרמל שאמה-הכהן: מה שמיותר – תמחק.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף התחילה אושר.

כרמל שאמה-הכהן: 1.1.13.

איתי עצמון: תקנה 2 טרם אושרה על ידי הוועדה.

איתי עצמון: נידונה ולא אושרה

מיכל סגן כהן: התקנה בעצם אומרת שגוף אישור ובקרה לא ייתן היתר להשתמש בסמל הבקרה שלו אלא אם כן התקיימו שני דברים: 1.

מיכל סגן כהן: הוראות התקנות האלה, והדבר השני – שמנהל השירותים הווטרינריים או מי שהוא הסמיך לעניין תקנות אלה – ונוסיף: "מבין עובדי משרדו" – אישר בכתב כי במתקן מתקיימות הוראות תקנות רישוי עסקים (תנאים למשקי עופות ולולים), התשמ"א-1981 או מתקיימים תנאי רישוי עסקים (רפתות ודירים), שהועמדו לעיון הציבור באתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים, לפי העניין.

מיכל סגן כהן: בדיקה העלתה שיש קושי לחלק מהלולים האורגניים לעמוד בדרישה הזו מאחר וחלקם אינם עומדים בתקנות המרחקים, וישנו עוד איזה קושי של ריצוף.

מיכל סגן כהן: הרבה מאד עסקנו בזה במשרד והגענו למסקנה בסופו של דבר שהמלצנו לשרת החקלאות להתקין תקנה של הוראת שעה לאותן תקנות רישוי משקי עופות ולולים, שהוראת השעה הזו תאמר לגבי לולי פיטום תהיה בעצם התלייה של ההוראה לתקופה של עד 1.1.16 לגבי דברים מסוימים שמנהל השירותים הווטרינריים המליץ בפני השרה.

מיכל סגן כהן: חוזר על כך הוא הוציא לכל הלולנים.

מיכל סגן כהן: לגבי הנושא של המרחקים שהיה קריטי בלולים האורגניים – תינתן ארכה דומה לזו שמתבקשת לפי תקנות גידול ואחזקה של מטילות שהן חלק מהליך רפורמה בלולי הטלה שמשרד החקלאות פועל לקדמו.

מיכל סגן כהן: בימים הקרובים נביא לאישור ועדת החינוך של הכנסת תקנות החזקת מטילות, לאחר שהתקיים דיון בקבינט הכלכלי, ובדיון הזה סוכם שמי שמחזיק היום תרנגולות בלול שגודלו פחות מ- 750 יוכל להמשיך לעשות כן בתוך 7 שנים מהמועד הקובע שזה המועד שבו אישרה המנהלה לפי חוק לעידוד השקעות בחקלאות תכנית להקמת לול אחר.

מיכל סגן כהן: ולכן, בתום כל הסיבוב אנחנו מציעים שהוראת השעה שהשרה תחתום עליה תהיה בדומה להסדרים שישנם שם, והיא תחתום עליה בסמוך לחתימתה על התקנות האלה.

איתי עצמון: כלומר, תחילת הוראת השעה תהיה ביום תחילתן של התקנות האלה, תקנות תוצרת מן החי.

קריאה: יכול להיות שעוד לפני.

מיכל סגן כהן: היא תהיה יחד עם זה.

מיכל סגן כהן: הדבר הזה יאפשר למנהל השירותים הווטרינריים לאשר שהתקיימו הוראות התקנות כי לא יהיה לו את מכשול המרחקים, למשל.

איתי עצמון: הערה לגבי פסקה (1)- כתוב כאן: "...

איתי עצמון: או מתקיימים תנאי רישוי עסקים (רפתות ודירים) שהועמדו לעיון הציבור באתר האינטרנט של השירותים הווטרינריים לפי העניין".

איתי עצמון: מה הם אותם תנאים?

איתי עצמון: אני מבין שלא מדובר על תקנות.

מיכל סגן כהן: לא, לא מדובר על תקנות.

מיכל סגן כהן: לפי חוק רישוי עסקים יש עסקים טעוני רישוי, ועסקים טעוני רישוי שצריכים לקבל אישור של שרים שמנויים באותו חוק, כדי לוודא שהתקיימו דברים שאותם שרים מופקדים עליהם.

מיכל סגן כהן: שר החקלאות ממונה על מניעת הפצת מחלות בבעלי חיים והוא רשאי לקבוע תנאים לרישוי של עסק, וכל עוד לא התקיימו התנאים שדרש שר החקלאות, לא ניתן לרשות את אותו עסק לפי חוק רישוי עסקים.

מיכל סגן כהן: לכן אנחנו אומרים שלגבי רישיונות רישוי עסקים לתנאים לרישוי משקי עופות ולולים, יש כיום תקנות.

מיכל סגן כהן: לגבי התנאים לרישוי רפתות ודירים, יש היום תנאים שנכתבו, אבל התנאים האלה יכול שבבוא הזמן יהיו תקנו לפי חוק הרישוי או תקנות לפי הפקודה, ואז בעצם הם יהוו את התנאים לרישוי.

מיכל סגן כהן: לכן אנחנו מציעים לכתוב את זה בצורה כזו שתאפשר בבוא היום - - -

איתי עצמון: כלומר, נמחק את הסיפה "או מתקיימים תנאי רישוי עסקים (רפתות ודירים).

איתי עצמון: ..." וכו' ונכתוב - - -

מיכל סגן כהן: "...

מיכל סגן כהן: או מתקיימות הוראות לעניין רישוי רפתות דירים לפי חוק הרישוי או לפי הפקודה, לפי העניין".

איתי עצמון: וכך אנחנו מבטיחים שמה שייאמר כאן יהיה נכון גם לכשיותקנו תקנות בנושא רפתות ודירים.

איתי עצמון: תקנות לעניין רישוי.

כרמל שאמה-הכהן: הערות לתקנה 2 המתוקנת?

איתי עצמון: תקראי גם את פסקה (2).

מיכל סגן כהן: "במשק החי האורגני ובתוצרת מן החי שמייצר העוסק מתקיימות תקנות אלה".

יעקב כהן: אנחנו הולכים לרפורמה גדולה בשלוחת המטילות, וגם המגדלים האורגניים פזורים בין יתר החקלאים, וגם אם הם רוצים לעשות רישוי עסקים הם תלויים באחרים.

יעקב כהן: אני לא מבין למה צריך לתת פה הוראת שעה ולא תקופת מעבר, כמו בתקנות של צער בעלי חיים.

יעקב כהן: אם מדברים באמת על תקופת מעבר זהה ולא מפלים בין המגדלים האורגניים למגדלים הרגילים, אז צריך שבתקנות – כי אני לא יודע מה גובר על מה, אם מחר לא משנים את הוראת השעה ומעמידים אותנו במצב של חוסר אונים.

יעקב כהן: אגבל אם אנחנו זהים לאחינו המגדלים, הרגילים, אז צריכה להיות תקנה של תקופת מעבר.

יעקב כהן: כמו שהוחלט אתמול בקבינט החברתי כלכלי, שתקופת המעבר לעמידה בדרישות המחמירות יותר תהיה תוך 7 שנים.

יעקב כהן: אז גם אנחנו, יחד, תוך 7 שנים, נעמוד בכלל לרישוי עסקים.

יעקב כהן: לכן אני מציע שתהיה תקופת מעבר ולא הוראת שעה, כי אני לא יודע מה גובר על מה.

מיכל סגן כהן: התשובה לזה היא תשובה מאד ברורה: ההוראה היא לא בתקנות האלה.

מיכל סגן כהן: ההוראה היא בתקנות שדורשות את זה.

מיכל סגן כהן: זו הוראת שעה, והמשמעות של הוראת שעה היא שבתום תקופתה, בעוד 7 שנים, היא נמחקת, לא רואים אותה יותר.

מיכל סגן כהן: אין שום צורך לקבוע הוראות מעבר לתקנות שבעצם היו מחויבים לעבוד ולעמוד בהן כבר בשנת 81.

יעקב כהן: אבל כולם היו מחויבים, מיכל.

מיכל סגן כהן: הוראת השעה בדיוק מביאה את התוצאה שאנחנו מבקשים לקבוע.

מיכל סגן כהן: היא חלה לגבי אין - - אין אפליה בין האורגנים ובין האחרים, היא חלה על כל התנאים לרישוי מבני עופות ולולים, וזאת הדרך המשפטית הנכונה, לדעתנו, לעשות את זה.

איתי עצמון: שאושרה גם, הבנתי-בממשלה.

איתי עצמון: בקבינט.

יעקב כהן: אני חושב שהוראת שעה ששר חום עליה, שר אחר גם יכול לשנות אותה.

יעקב כהן: אבל תקנה - -למה זה לא בתקנות?

יעקב כהן: כי הוראת שעה, מחר – אחרי שעתיים, שר אחר משנה אותה.

יעקב כהן: תקנות את צריכה לבוא פה לוועדת הכלכלה כדי לשנות אותן.

מיכל סגן כהן: אז אני אסביר: אילו הוראת השעה היתה קובעת הוראות מחמירות שבגינן היית יכול לעמוד לדין, הייתי צריכה להביא אותה לאישור ועדת הכלכלה.

מיכל סגן כהן: מאחר וההוראות מקלות, הן יכולות לקבל תוקף בחתימת הוראה בלבד.

פנינה אורן: זה גם תקנות.

פנינה אורן: גם הוראת השעה היא תקנות.

יעקב כהן: שר יכול לשנות את זה ולהעמיד אותנו במצב - -

מיכל סגן כהן: לא, אי אפשר.

מיכל סגן כהן: זו הדרך הנכונה.

מיכל סגן כהן: דרך אגב, זה עבר כבר גם - - -משרד המשפטים.

כרמל שאמה-הכהן: התקנות מאושרות, עם השינויים.

מיכל סגן כהן: יש עוד תקנה – 21.

מיכל סגן כהן: בתקנה הזו, התקנה בעצם חייבה החזקת יונק מחוץ לתחום משק החי האורגני 3 שבועות לפני הכנסתו למשק החי האורגני.

מיכל סגן כהן: הוועדה ביקשה שנקבל את עמדת מנהל השירותים הווטרינריים לצורך בהחזקה של אותו יונק מחוץ למשק החי האורגני.

מיכל סגן כהן: לאחר התייעצות במנהל השירותים הווטרינריים ובאישורו, אנחנו מבקשים לכתוב במקום מה שהיה כתוב עד כה: "יונק יוחזק בתקופת ההסבה במשק חי אורגני במקום מתוחם ומסומן ונפרד מבעלי חיים אורגניים, וזאת עד תום תקופת ההסבה, כאמור בתקנה 20".

מרים פרוינד: הורדנו את הצורך - -

כרמל שאמה-הכהן: הערות לשינוי בתקנה 21?

כרמל שאמה-הכהן: התקנה אושרה פה אחד.

איתי עצמון: יש לי שאלה קטנה לגבי התוספות.

איתי עצמון: בתוספת הראשונה –בקשה לקבלת היתר או חידוש היתר, נדרשת שם הצהרה ממבקש ההיתר כי גוף אישור או בקרה סירב או לא סירב לתת לו היתר, או ביטל או לא ביטל היתר שנתן לו, ואין כאן בכלל תקופה.

איתי עצמון: כלומר, לא משנה לפני כמה זמן סירבו לתת היתר, עכשיו זה יופיע כאן בבקשה.

איתי עצמון: אני חושב שראוי להגביל את הדרישה לאינפורמציה.

מיכל סגן כהן: קיבלנו את ההצעה של איתי עצמון ואנחנו מציעים שיהיה כתוב -בחמש השנים שקדמו להגשת בקשתו.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות לתוספות?

אורנית רז: אני רוצה להסביר שבניגוד לממשק צמחי שמגדל אורגני – כל המשק שלו אורגני, אנחנו מדברים על מוצרים מעובדים.

אורנית רז: המפעלים הם בדרך כלל מפעלים רגילים, שקו הייצור האורגני הוא בתחילת כל שבוע, בסוף כל שבוע אחרי ש - - .

אורנית רז: בגלל זה מאד מאד חשוב שיש בכל מפעל כזה מישהו שהוא ממונה אורגני.

אורנית רז: אנחנו מבקשים שיוסיפו לבקשה לחידוש היתר מי הוא הממונה האורגני, בדף כזה, כמו שזה מקובל במקומות אחרים.

כרמל שאמה-הכהן: מה תגובת הממשלה?

פנינה אורן: לנו – אין התנגדות.

אורנית רז: זה משהו שקשור לתקני איכות בינלאומיים.

אורנית רז: מישהו שממונה על הקו.

אורנית רז: זה נקרא – ממונה אורגני.

פנינה אורן: אם את מדברת על זה שמפעלים שמייצרים גם מזון אורגני וגם מזון לא אורגני - -

קריאה: אבל יש מערכת אבטחת איכות.

פנינה אורן: אנחנו גם ככה, בפיקוח, עובדים מול אחראי אורגני.

איתי עצמון: זה עולה בקנה אחד עם החוק, מה שאת מבקשת?

פנינה אורן: אני מבינה שאת מבקשת שבטופס יצהירו מי האחראי האורגני.

מיכל סגן כהן: אי אפשר להכניס לטופס משהו מהותי שאיננו בתקנות.

מיכל סגן כהן: כיוון שמדובר בדבר שלא שמענו עד כה ואני לא רוצה להיות חפוזה ולהעמיד דברים - - -

אורנית רז: זה מה שקורה במשק צמחי.

איתי עצמון: אבל את מבינה שאת מבקשת להוסיף הוראה מהותית.

איתי עצמון: כמובן שהמקום שלה הוא לא בטופס.

מיכל סגן כהן: תמיד ניתן לתקן תקנות ואם תמצאי לנכון לפנות לגורם המקצועי במשרד - - -

אורנית רז: יש לך רעיון איך לא נקרא לזה "ממונה אורגני" וכן תהיה פה איזו פונקציה שאנחנו נדע שהיא תענה על זה.

לירון אדלר- מינקה: השאלה מה האחריות של האחראי הזה.

אורנית רז: יש רעיון?

מיכל סגן כהן: אני חושבת שזה לא נכון - - -

אורנית רז: למטה כתוב: "מועד תחילת הגידול".

אורנית רז: באותה תוספת ראשונה, למטה, כתוב: "גידול", אז אנחנו מדברים גם על ייצור.

פנינה אורן: אבל שימי לב: יש "מבקש" ו "מגדל", מבקש שמייצר תוצרת אורגנית.

פנינה אורן: וכאן זה העניין של - - "מבקש לעניין ייצור במקביל" ו "מבקש לייצר חקלאות אורגנית" – אלה שני הסעיפים למעבדים.

קריאות: - - -

פנינה אורן: יש "מבקש ומגדל", ואם תעברי לצד השני, יש "מבקש לעניין ייצור...".

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

אורנית רז: יש לי עוד כמה שאלות של הבהרות.

אורנית רז: לגבי התוספת הרביעית – כל הפירוטים פה, אנחנו מדברים על מה שיש במרעה?

אורנית רז: אני רק רוצה שיהיה ברור.

אורנית רז: לגבי קליפות – אנחנו מדברים גם על קליפות הדר?

אורנית רז: אני מדברת על עמוד 28.

יעקב כהן: לא מוזכר "קליפות הדר" בפירוש.

אורנית רז: זה תוספת רביעית, 1.1.

אורנית רז: מתחת לזה יש ,קליפות וסובין".

אורנית רז: האם זה כולל גם קליפות הדר?

אורנית רז: כי זה מזון לא אורגני והוא משמש הרבה - - -

מרים פרוינד: למה אנחנו צריכים להוסיף את זה פה?

אורנית רז: אני לא יודעת, זו היתה אחת הפניות שדיברנו כבר לפני שנתיים.

מרים פרוינד: - - - אבל יש היום מספיק יצרנים אורגנים.

מרים פרוינד: בשביל רפת אחת שיש היום פשוט חבל פשוט חבל לעשות צחוק מהתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: עוד הערות?

אורנית רז: עוד הערות לגבי התוספים, גם - בעמוד 42- יש פה עוד חומרים שמפורטים, שבדרך כלל הם מפורטים בתוספות של התקנות הצמחיות, אבל לא מפורטים פה, והמשמעות שלהם – אם, למשל, אנחנו אופים לחם ושמים בו גבינה, אז יש עוד איים שצריכים להיות מוספים פה.

אורנית רז: השאלה היא: או שאנחנו מפרטים אותם פה, או שאנחנו שולחים לרשימה של ה - - -

פנינה אורן: אני מבינה שאם מישהו מייצר תוצרת שהיאמן החי ומן הצומח אז חלים עליו שני הסעיפים של התקנות.

מיכל סגן כהן: אם הוא מערבב מוצר שהוא אורגני לפי שמה כאן, אז הוא מחיל את מה שהוא מחיל שם.

אורנית רז: אני לא סתם שואלת, אני רוצה שיהיה ברור: שכל ה - - שלא מפורטים פה, אם אנחנו משתמשים גם בצמחי, אז פועלים לפי - - -

איתי עצמון: התקנות האלה לא גורעות מתוקפן של תקנות מן הצומח.

אורנית רז: אני מגיעה מהשטח אם שאלות של יצרנים.

אורנית רז: אני רוצה שניישר פה את הדברים, שזה יהיה ברור.

אורנית רז: אז כל הרשימה של ה - - -

מיכל סגן כהן: היא נכונה לגבי צמחית, היא לא נכונה לגבי "מן החי".

מרים פרוינד: במעורב יכולים להיות גם כאלה וגם - -

פנינה אורן: ברור.

פנינה אורן: זה ברור.

קריאות: - - -

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: התוספות אושרו עם השינוי, התקנות אושרו במלואן.

כרמל שאמה-הכהן: ישיבה זו נעולה.