ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 255, 2012-07-11 10:00

דני דנון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

דני דנון: היום אנחנו מתכבדים בנוכחותה של שרת הקליטה והעלייה, חברת הכנסת סופה לנדבר, והמנכ"ל, שיגיע בהמשך.

דני דנון: אנחנו, כמובן, מחויבים, לפי התקנון, לקבל סקירה של השרה על פעילות המשרד, תקציב המשרד.

דני דנון: גם התבשרנו על החלטת הממשלה לפני מספר ימים על הגדלת תקציב המשרד, לפי הפרסומים, ב-40 מיליון שקלים, אבל כמובן, נשמח לשמוע מהשרה פירוט על ההגדלה, וכמובן, על האחריות הנוספת שהמשרד קיבל ושיתוף הפעולה מול הסוכנות היהודית.

דני דנון: ממה שאני הבנתי, חלק מהדברים עברו לאחריות המשרד.

דני דנון: אני רוצה בפתח דבריי לברך על החלטת הממשלה גם בנוגע לנושא העלאת יוצאי אתיופיה.

דני דנון: נשמעו קולות שונים, שהתאריכים לא מספיק מהירים, אבל זה שיש תאריך שקובע זה חיובי, ואני מקווה שנוכל אפילו להביא את שארית יוצאי אתיופיה בתאריך מוקדם יותר מהתאריך שנקבע בהחלטת הממשלה.

דני דנון: אציין שאתמול קיימנו ישיבה לזכרו של ראש הממשלה המנוח יצחק שמיר, ושם העלינו על נס את פועלו של ראש הממשלה שמיר גם לעלייתם של יוצאי אתיופיה, גם לעלייתם של עולי ברית המועצות.

דני דנון: שמענו סיפורים מרתקים מיאשה קדמי ומאחרים שעסקו בנושא.

דני דנון: אני גם חושב שהיום ממשלת ישראל צריכה ברוח של ראש הממשלה שמיר, להעלות את נושא העלייה לראש סדרי העדיפויות – גם במישור התקציבי וגם במישור הביצועי.

דני דנון: אני מברך את המנכ"ל שהצטרף אלינו.

דני דנון: אני מבקש מגברתי השרה לסקור את פעילות המשרד, למרת שמי שיושב כאן בחדר יודע היטב – חיים את המשרד, והייתי רוצה לשמוע גם את הנציגים של הגופים והארגונים שעובדים בשיתוף פעולה, ונוכל לקיים דיאלוג.

דני דנון: בבקשה, גברתי השרה.

סופה לנדבר: בוקר טוב לכולם.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, מנכ"ל, סמנכ"לים, נציגי ארגוני עולים, עובדים בכירים של המשרד לקליטת העלייה, אורחים.

סופה לנדבר: התבקשתי להציג את הנושאים שהמשרד עוסק בהם במשך כל השנים ובשנה הזאת בפרט, ואני עושה זאת בשמחה.

סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה שמנו דגש על נגישות ויעילות, וכך פעלנו ונפעל עד סוף הקדנציה, ואני מאמינה שגם בהמשך.

סופה לנדבר: במהלך שלוש שנים וחצי, בצניעות רבה ניתן לומר, שעשינו מהפך במשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: ביצענו מהפך במשרד.

סופה לנדבר: אם כאן היום אנחנו צריכים להציג לך את כרטיס הביקור של המשרד לקליטת העלייה, המשרד פעיל, המשרד איכותי, המשרד חברתי וכלכלי.

סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה אני המלצתי לך, אדוני היושב-ראש, הזמנתי אותך למשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: ההזמנה נשארת הזמנה - גם לחברת הכנסת מרינה סולודקין בוקר טוב.

סופה לנדבר: עד כה לא הגעת, אבל ההזמנה נמצאת על שולחנך.

דני דנון: כל הזמן אנחנו במשרד – במרכזי הקליטה, במוקדי הקליטה, ברשויות – כל הזמן מסתובבים.

סופה לנדבר: יש לנו מה להציג לך, ויש דברים שחוץ מהסניפים וחוץ מהפעילות בשטח, אנחנו יכולים להציג במשרד, ואני אשמח אם אתה תקבל את ההזמנה.

סופה לנדבר: אני שמתי דגש מתחילת הקדנציה על שקיפות ועל שירות, ואני שמחה לבשר כאן שוב, שבמשך שנתיים אנחנו נמצאים במקום הראשון בין כל משרדי הממשלה בנושאים הללו – שירות ושקיפות.

סופה לנדבר: במרכז העשייה של המשרד לקליטת העלייה קודם כל העולה והפרט של העולה, וכך אנחנו נוהגים שלוש שנים וחצי.

סופה לנדבר: העולה זה הדבר שעבורו קם המשרד הזה, עובד ופועל.

סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה שמתי דגש על שלושה נושאים: דיור, תעסוקה והוראת השפה העברית.

סופה לנדבר: כל הפעילות שלי כשרה לקליטת העלייה היתה מרוכזת גם בנושאים הללו.

סופה לנדבר: אתה, כנראה, יודע מה עשינו עם דיור – רק במשך שנתיים וחצי נתנו למעלה מ-10,000 פתרונות דיור.

סופה לנדבר: אנחנו ממשיכים לתת פתרונות דיור.

סופה לנדבר: רק עכשיו, אחרי תהליך של שיפוצים של 650 יחידות דיור שהיו קודם מרכזי קליטה של הסוכנות היהודית, סיימנו את האכלוס בחיפה, באשקלון, בלוד, בבאר שבע ובכפר סבא, ובמרכז המדינה, במקומות שהיה בהם ביקוש רב, ורק עכשיו סיימנו את האכלוס בבאר שבע.

סופה לנדבר: היו שם 20 וכמה דירות שהחלטנו לאכלס אותן על-ידי בודדים, כי זו אוכלוסייה די בעייתית, והיתר - דירות לזוגות, וכנ"ל בחיפה, בלוד ובכפר סבא.

סופה לנדבר: בכפר סבא היה ביקוש לחדר אחד לזוגות, ואני אמרתי שזוגות, מי שירצה, ייקח, ויש שם 20 ומשהו דירות שלקחו זוגות.

סופה לנדבר: היתר, התעקשתי שבודדים ייקחו את הדירות הללו, ונאכלס את זה על-ידי בודדים, אמנם שהדיור שם מאד יקר.

סופה לנדבר: כפי שאמרתי, נתנו עשרות פתרונות דיור.

סופה לנדבר: יחד עם זה, אנחנו מתחילים בנייה על קרקע חומה.

סופה לנדבר: קיבלנו החלטה של הממשלה אחרי יוזמתי ואחרי מאבק ממושך של כל השנים האלה – 4,000 יחידות דיור על קרקע חומה בתקציב של המדינה, ומחר נגיד באילו רשויות.

סופה לנדבר: אני לא יודעת את מי יאשרו מחר, כי אני לא מתערבת בענייני הוועדה, והמנכ"ל עומד בראש הוועדה, אבל הכנו את הרשויות ולשלב השני הגיעו ירושלים- - -

דני דנון: זה במימון ממשלתי?

סופה לנדבר: זה במימון ממשלתי עם ערבות של מדינת ישראל על קרקע חומה, ולחלופין, קרקע של מינהל המקרקעין.

סופה לנדבר: דאגנו שזה יהיה על קרקע חומה, כי עליה אפשר להתחיל לבנות מחר, מיידית.

סופה לנדבר: מאוד חשוב שבמשך שנה פלוס יקבלו את הפתרון אותם אנשים שבערים הללו יבנו.

סופה לנדבר: אלה היו ערים כמו כרמיאל, ירושלים, תל-אביב - עמיגור, בת ים, אשדוד ועוד כמה ערים שמחר נבשר מי הגיע לשלב האחרון ומי יקבל אישור תקציבי.

דני דנון: בוצעה בנייה פרטית?

דני דנון: ממשלת ישראל אפשרה גם בנייה על שטחים חומים.

סופה לנדבר: לא.

סופה לנדבר: על שטחים חומים זה רק רשויות, חברה כלכלית של הרשויות.

דני דנון: לא היתה היענות.

דני דנון: השאלה, אם יש מקומות שיש היענות לנושא הזה?

סופה לנדבר: פרטית – אנחנו לא נכנסים לזה.

סופה לנדבר: אישרנו את זה בממשלה, שמי שיבנה זה בגלל המורכבות של הדבר וכי הצענו עם קנייה ולא עם מכרז כמו שצריך, וכדי לעקוף את כל הבירוקרטיה שעלולה להימשך שנים רבות, עשינו את זה לפי החוק, אבל פנינו לעיריות, ומי שיבנה זה חברה כלכלית של כל עיר ועיר.

סופה לנדבר: קיבלנו את התקציבים ותוכנית עסקית.

סופה לנדבר: צריכים פה לומר שחביב, סמנכ"ל משרד הקליטה, עשה עבודה קשה ביותר יחד עם הצוות הבכיר של משרדים שונים כמו משרד האוצר, משרד השיכון, משרד הרווחה, ודימה עומד בראש הוועדה הזאת.

סופה לנדבר: גם הממשלה קיבלה ב-18 במרס החלטה - את הכסף עוד לא קיבלנו, אבל אני מאמינה שיעבירו את הכסף – החלטה שנכים מרותקים לכיסא גלגלים יקבלו תוספת לשכירות עד 3,000 ₪, הכפלת סיוע לחד-הוריות ב-50 אחוז, תוספת דירות נר ב-7 מיליון.

סופה לנדבר: ההתערבות של השר אביגדור ליברמן, יושב-ראש הקבינט לקליטת העלייה הביאה להחלטה הזאת, כמו לחלק מההחלטות כמו פעילי העלייה וכך הלאה.

סופה לנדבר: בלי התערבות יושב-ראש הקבינט לקליטת העלייה, לא היינו מגיעים להצלחות הללו.

סופה לנדבר: כפי שאמרתי, גם שמנו דגש על תעסוקה.

סופה לנדבר: כאן אנחנו נספר לך בהמשך מה עשינו ומה אנחנו עושים בתעסוקה.

סופה לנדבר: היינו לפני מספר חודשים בסיום חוזה עם מרכזי הכוון, והחלטנו שהכסף שנחסוך על אחזקה, כי התברר ששני-שלישים מהכסף שהממשלות הקודמות אישרו, לא הלכו לשירות של עולה חדש אלא נשארו בחברה, והחלטנו שבכסף הזה אנחנו ניתן דגש על כל הפעילות מול כל עולה חדש, שאנחנו עוד מעט נציג לך.

סופה לנדבר: בהתחלה אמרת – שינוי ייעוד של הסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: במשך שלוש שנים וחצי דיברנו, ולא פעם אחת, בממשלה ואני חושבת שגם אצלך בוועדה על כך שבסוכנות היהודית מחליפים את הייעוד, ולכן מטרת הסוכנות אינה המטרה שהיתה קודם.

סופה לנדבר: בתחילת הקדנציה קיבלנו כמה פרויקטים.

סופה לנדבר: כמו מינהל סטודנטים, שהיה חסר שם המון כסף, כי הסוכנות - - - את הפעילות במינהל – בהתחלה ב-16 מיליון ועכשיו, בשלב הזה, ב-19 מיליון, ואת החור הזה היינו צריכים למלא, וזה לא היה פשוט.

סופה לנדבר: הלכתי לראש הממשלה, וביקשתי שבזמן שמחליפים את הייעוד של הסוכנות היהודית, מישהו צריך לקחת את זה על עצמו, אבל מי שייקח את זה גם יקבל כסף, כי במשרד לקליטת העלייה אנחנו כמו אמא ואבא – לא יכולים לקחת מפרויקט אחד, ולהעביר לפרויקט שני, כלומר אם סוגרים פרויקט אחד ונותנים לפרויקט שני, זה כאילו מתייחסים לפרויקטים כאלה כמו אמא חורגת, ולא יכולנו לעשות את זה.

סופה לנדבר: הצגנו את זה לראש הממשלה, ואנחנו שמחים שביום ראשון הממשלה קיבלה את ההחלטה, שבין ההחלטות האלה, הרחבת הפעילות של המשרד לקליטת העלייה, שהמלצתי לראש הממשלה להרחיב את זה בעוד כמה נושאים – לימוד השפה העברית, המלצתי לו שנעשה רביזיה במה שקורה בלימוד השפה העברית במשרד החינוך.

סופה לנדבר: אנחנו לא מרוצים, כי נתקלתי בהמון עולים חדשים, כמו שאתה, כנראה, נפגש - רק אתמול הייתי במגדל העמק ביריד תעסוקה שעשינו אותו יחד עם משרד הנגב והגליל, ואני מאוד לא מרוצה – חצי שנה למדו, ובקושי יכולים לבטא מילה אחת.

סופה לנדבר: זה פרדוקס, שהמדינה קיימת כל כך הרבה שנים, ואנחנו לא עשינו רפורמה.

סופה לנדבר: אנחנו מסוגלים לעשות את הרפורמה, כאשר זה יהיה תחת הגג של המשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: אמרתי את זה לראש הממשלה, זה נדרש.

סופה לנדבר: מגיעים לכאן אנשים צעירים, דינמיים, אנשים עם המון פוטנציאל, וזה מה שמעכב אותם בקליטה טובה ומוצלחת.

סופה לנדבר: בלי שפה אי-אפשר להיכנס לחיי המדינה.

סופה לנדבר: אתמול נתקלתי במהנדסים, רופאים, המון אנשים משכילים, וכשמתחילים לדבר אתם, לא מבינים משפט פשוט, אחרי חצי שנה שלמדו.

סופה לנדבר: אגב, בתחילת הקדנציה פניתי לשר החינוך, וביקשתי ממנו לעשות פילוט פרויקט.

סופה לנדבר: צר לי שלא הצלחנו.

סופה לנדבר: אמרנו שלעולה חדש מגיע הכי טוב.

סופה לנדבר: רפורמה היא פשוט נדרשת, וחובה לבצע אותה.

סופה לנדבר: לכן פניתי לראש הממשלה, ואמרתי: כשמגיע עולה חדש, אין לנו בלעדיות על קליטת העלייה.

סופה לנדבר: בלעדיות זה דבר שלא לקחנו על עצמנו.

סופה לנדבר: נכון שהעשור הראשון, ואנחנו גם רוצים להרחיב את השנים שבהן העולה מטופל במשרד – אנחנו רוצים להגיע ל-20, 20 פלוס שנים, וזה השלב הבא של טיפול שאנחנו עושים מול הממשלה.

סופה לנדבר: גם הצגתי את זה לראש הממשלה.

סופה לנדבר: אז ביום ראשון קיבלנו הרחבה בעניין אולפנים, במינהל סטודנטים.

סופה לנדבר: אנחנו שמחים על כך, וטוב עשינו ועשה ראש הממשלה - גם ביוזמתנו, אני צריכה לומר - שקיבלו את ההחלטה הזאת, נתנו לסוכנות לצאת, ונתנו לנו אמצעים, לקחת את זה על עצמנו.

סופה לנדבר: כרגע במשרד במשך שנה יום-יום אנחנו מטפלים ב-228 אלף עולים, ב-18 אלף תושבים חוזרים שחזרו למדינת ישראל, מאז שיזמנו את זה כהחלטת ממשלה ואמרנו: חוזרים הביתה לא רק בחגים ולא רק ביום העצמאות של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: אנחנו נמצאים עם העולים, ואני בפרט, בכל הימים – בימים של שמחה ובימים של עצב.

סופה לנדבר: אנחנו היינו עם העולים בשריפה בכרמל והיינו אתם בפיצוצי בלוני הגז בנתניה, היינו ונמצאים עם אותן משפחות שהילדים טבעו בחוף אשדוד, ואנחנו נמצאים אתם בכל האירועים של השמחה ושל העצב.

סופה לנדבר: אנחנו נמצאים אתם בחגים, עם יוצאי אתיופיה בחג סיגד, עם יוצאי מרוקו בחג מימונה, גם דוברי רוסית ב-9 במאי, ביום הניצחון על גרמניה הנאצית – כל חג שכל העדות מקיימות במדינת ישראל, אנחנו אתם.

סופה לנדבר: אנחנו כל שנה מאז שנכנסתי לממשלה, יש לנו עדכון סל קליטה.

סופה לנדבר: אנחנו כל שנה פלוס ל-10 אחוז – היה 2.6 אחוז – זה העדכון של השנה שעברה.

סופה לנדבר: לקחנו לעבודה 49 פרויקטורים, שנתנו אפשרות לראשי ערים, איפה שאישרנו את זה, איפה שיש קליטה מסיבית של עולים, לקבל את הפרויקטורים.

סופה לנדבר: הביקוש של הפרויקטים הוא כל כך גדול, שאנחנו מאד שמחים שהם מלווים את העולים בכל הרגעים שהם צריכים.

סופה לנדבר: אנחנו הגדלנו את התקציבים, ואפילו השנה, כשהקיצוצים אצלנו היו ברוחב, והיו קיצוצים קשים מאוד, הרשויות קיבלו הגדלת התקציב, והשנה שמרנו על התקציב הזה; הפרויקט כחול ולבן, שנציג לך אותו, פניות הציבור, שהמחלקה אצלי בלשכה עובדת ופועלת עם המון אנרגיות ופניות, ואפילו רוב הפניות, שלא קשורות למשרד לקליטת העלייה, שאני שמחה שאנחנו מטפלים בצורה כזו נאמנה, שאנשים פונים אלינו עם בעיות של משרד הפנים, משרד החינוך, משרד הרווחה וכן הלאה.

סופה לנדבר: בשפה של העולה אנחנו מקיימים קו פתוח עם העולים, משדה התעופה לוד יש לנו אפשרות לעשות את זה, ומקבלים בכל השפות את הפניות.

סופה לנדבר: אנחנו מכניסים לחיים עכשיו לשכה שלי על גלגלים, כלומר אני מתחילה לקבל את הציבור בסניפים שלנו עם אותן פניות שהעולים פונים אליי, ללשכה, למשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: אנחנו עשינו המון דברים, ועכשיו עובדים בכירים - בראש ובראשונה מנכ"ל המשרד, דמיטרי אפרצב, עובד קשה מאוד, כל הצוות של המשרד עובד קשה ביותר, ועם הישגים רבים ביותר – דימה, משנה למנכ"ל, הסמנכ"לים, בת שבע, חביב, אריה, כל מנהלי האגפים.

סופה לנדבר: כל העובדים – עשינו רה-אורגניזציה בכוח האדם של המשרד לקליטת העלייה, והדגש הוא על שירות.

סופה לנדבר: לפני שאמסור את רשות הדיבור למנכ"ל המשרד, אומר שהחלטנו שאנחנו מקבלים כל עולה שמגיע למדינת ישראל עם שטיח אדום.

סופה לנדבר: זה לא היה קל, כי בזמן שמשרד אחד צריך לערב את הפעילות באישורים של משרד אחר – במקרה הזה משרד הפנים – זה לא היה פשוט.

סופה לנדבר: כאן אני צריכה לומר לשר הפנים שעם קשיים רבים אישרו את זה, והיום בשדה התעופה, כשמגיע עולה חדש, הוא מקבל בבת אחת, תוך כמה דקות – כמובן, תעודת עולה, תעודת זהות – 15 דקות – הוא מקבל חלק של סל קליטה, בוחר בנק, אם רוצה לבחור אותו בשדה התעופה, כרטיס סים, כדי שנוכל לעקוב אחריו, 200 שיחות וקופת חולים, כלומר הוא יוצא עם תיק כזה תוך רבע שעה-עשרים דקות, הוא מקבל את כל הטיפול בשדה התעופה, ולא צריך להתגלגל.

סופה לנדבר: אנחנו עבדנו על כך שנעשה הכול כדי להתחיל למחוק את התהליך הבירוקרטי שהיה עד כה.

סופה לנדבר: לסיום, אם לקחת בחשבון שבוע רגיל של שר, או של שרה, במקרה הזה, ביום ראשון – החלטת ממשלה, הרכבת פעילות, ביום שני פעילות בכנסת, ביום שלישי – אתמול בבוקר – מעלות – עיר שנתמכת, כמו ערים אחרות, על-ידי משרד הקליטה, ועיר תעסוקה שלנו יחד עם הנגב והגליל במגדל העמק, היום בבוקר אצלך ובערב אנחנו נותנים במה לאמנים עולים - אנחנו מזמינים אותך ואת כולם – קלאודיה אחראית.

סופה לנדבר: יעלו על הבמה עולים אמנים מכל הארצות, עם כל התרבות שהביאו למדינת ישראל כדי להרחיב, לעשות יותר ססגוני את התרבות של מדינת ישראל, ומחר בשדה תעופה יחד עם "נפש בנפש" מקבלים 239 עולים, בצהריים אנחנו מקבלים החלטה בוועדה שדימה מנהל על בנייה על קרקע חומה, וסוף-סוף, אחרי לידה לא פשוטה, נבשר איפה העיריות יתחילו לבנות או חברות כלכליות, ובערב אירוע ססגוני של ארגון אוקראינה.

סופה לנדבר: הגדלנו בשנה שעברה את התקציבים לארגוני עולים, ממשיכים את הפעילות אתם, וכל המחלקות מקבלות את העולים מכל רחבי העולם בשמחה.

סופה לנדבר: כמו שהכרזתי בתחילת הקדנציה, אמרתי שאני מקווה שהנחיתה תהיה יותר רכה.

סופה לנדבר: אני מאמינה היום שבדברים רבים עשינו את הנחיתה יותר רכה.

דני דנון: אני מודה לשרת העלייה והקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר.

דני דנון: אני מבקש מהמנכ"ל לקצר, ואולי נתמקד בדברים החדשים, שלא נחשפו בפני הוועדה, כדי שיהיה לנו עוד זמן לשמוע את הנציגים.

דני דנון: בבקשה.

דמיטרי אפרצב: תודה.

דמיטרי אפרצב: אעבור בחטף, ברשותך, אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, למטרות המשרד.

דמיטרי אפרצב: באופן כללי, זה כל מה שקשור לשיפור קליטה והשתלבות של עולים כמסה וכפרט בחברה הישראלית, הגדלת מספר העולים ותושבים חוזרים – זו מטרה מאוד משמעותית של המשרד.

דמיטרי אפרצב: כמובן, טיפוח ושיפור הישגים ומצוינות בקרב העולים.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מדברים על שיפור קליטת קבוצות מיוחדות – יש זמן ויש מקום להתמקד בקבוצות מיוחדות עם כל הדגשים המיוחדים של קבוצות ייחודיות, אם זה קליטת עולי אתיופיה, קווקז, בוכרה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מדברים על קליטה באחרונה גם של עולי טוניס, תימן.

סופה לנדבר: זה הפרויקט החדש שלנו, שאנחנו עבדנו עליו קשה מאוד, יהודים מקווקז.

דמיטרי אפרצב: - - - איחוד ושירות במשרד, בדגש על מחוזות ולשכות כדי לקדם את שירות המשרד קרוב לדלת העולה.

דמיטרי אפרצב: יעדים מרכזיים לשנת 2012:

דמיטרי אפרצב: קודם כל - יישום החלטת ממשלה בנושא דיור לעולים - מה שדיברה השרה.

דמיטרי אפרצב: התוכנית לקליטת עולים צעירים, והצעד הראשון נעשה ביום ראשון בהחלטת ממשלה לגבי מינהל הסטודנטים.

דמיטרי אפרצב: בכוונת המשרד בהמשך להקים מינהל צעירים גדול, שיתמקד בקליטת עולים צעירים מגיל 18 עד 35.

דמיטרי אפרצב: שיתופי פעולה עם ארגונים ותנועות הנוער: אנחנו רואים בהם שותף מהימן ומרכזי גם בחו"ל וגם בארץ.

דמיטרי אפרצב: רפורמה בקליטת עולי אתיופיה ורפורמה בתחום התעסוקה.

דמיטרי אפרצב: הנושא של הרפורמה בתחום התעסוקה יוצא לדרך בשבועות הקרובים.

דמיטרי אפרצב: זה נדון גם אצלך פה בוועדה, ואנחנו נערכים גם לעשות רפורמה בקליטת עולי אתיופיה - מוקדי קליטה זה חלק בתוך התהליך.

דני דנון: יש לנו דיון בנושא בעוד שבועיים.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מדברים על אפשרות להסתכל על כל מה שנעשה עד עכשיו, ולהתארגן כמו שצריך בכל הנושא הזה.

דמיטרי אפרצב: לגבי תקציב, כפי שצינה השרה, המשרד מטפל על בסיס יומי ב-228 אלף זכאי הטיפול.

דמיטרי אפרצב: כשמדובר בעולים, הזכאות היא 10 שנים לכלל העולים, ו-15 שנה לעולים מאתיופיה.

דמיטרי אפרצב: מה שדיברה השרה זה תקופת זכאות קצרה מדי.

דמיטרי אפרצב: הניסיון אומר שהעולים זקוקים לטיפול גם בהמשך, ולכן אנחנו הולכים להעלות את הנושא של 25 שנה, של טיפול ממשלתי – לאו דווקא משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: יש 18 אלף תושבים חוזרים.

דמיטרי אפרצב: תקציב המשרד – הבסיס שלו הוא ממיליארד ו-112 מיליון ש"ח.

דמיטרי אפרצב: זה תקציב לא גבוה.

דמיטרי אפרצב: הצלחנו בדיוני התקציב במהלך התקופות להגדיל אותו ב-14 אחוז.

דמיטרי אפרצב: כשאנחנו מדברים על תוספת בבסיס, כשמדברים על תוספות חד-פעמיות, הצלחנו להגדיל את תקציב המשרד ב-19 אחוז.

דני דנון: כמה מהתקציב הזה הולך על הוצאות קשיחות של שכר וכמה לפעילות?

דמיטרי אפרצב: כמיליארד ו-100 מיליון שקל, כלומר נשאר לנו לפעילות סדר גודל של 200 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצב: קיצוץ רוחבי שחטף המשרד בתחילת השנה ב-30 מיליון שקל, זה מוריד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כמה הולך על שכר?

דמיטרי אפרצב: זה שכר, סל קליטה, זה פעילות אוטומטית – דיור ודברים אחרים.

דמיטרי אפרצב: אי-אפשר להתעלם מהעובדה שכשהשרה נכנסה לתפקיד, המשרד עמד על גירעון של 470 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצב: היום המצב הוא שונה לחלוטין.

דמיטרי אפרצב: מבחינת סטטיסטיקה, זאת התפלגות מספרי העולים בשנים 2009 עד 2011, שעלו ארצה.

דמיטרי אפרצב: עדיין ברית המועצות לשעבר מובילה, אחר כך מדברים על צפון אמריקה, ותראו תכף את כל מגמות העלייה, מערב אירופה, וכמובן, קליטת עולים מאתיופיה.

דמיטרי אפרצב: בין 2006 ל-2008 – בכוונה לקחנו להשוואה תקופות שונות – גם תקופת העבודה של הקדנציה הזאת, בין התקופות הקודמות לקדנציה הזאת מבחינת מגמות, בברית המועצות לשעבר, הגידול מבחינת מספרים הינו 8 אחוז, צפון אמריקה זו פריצת דרך משמעותית – 21 אחוז – ללא ספק, הרבה הודות לפעילות ארגון "נפש בנפש".

דמיטרי אפרצב: אוסטרליה, ניו זילנד, דרום אפריקה.

דמיטרי אפרצב: סך הכול אנחנו מדברים לגבי תושבים חוזרים – שימו לב להבדלים בין 2006 עד 2008 ו-2009 עד 2011.

דני דנון: בסך העולים שמגיעים כל שנה, התושבים החוזרים נמנים, נכון?

דמיטרי אפרצב: לא.

דמיטרי אפרצב: תושבים חוזרים זה משהו אחר.

דני דנון: ב-2011 מה מספרי העולים?

דמיטרי אפרצב: מייד תראה את זה.

דמיטרי אפרצב: תושבים חוזרים זה בסדרי גודל של כ-10,000 איש בשנה, ועולים חדשים – בסביבות 20 אלף איש בשנה.

דמיטרי אפרצב: שים לב לשינוי משמעותי, ויש פה הבדלים עצומים לבין האופן שבו הדברים התנהלו קודם ועכשיו: 19 אלף איש הגיעו בין 2006 ל-2008, בין 2009 ל-2011 הגיעו 29 אלף איש.

דמיטרי אפרצב: זאת תוכנית עידוד תושבים חוזרים חדשה, שבימים אלה אנו מתקרבים לסיומה, באוקטובר, והמשימה שנתן לנו ראש הממשלה - אנחנו מבצעים אותה ביל תוספת תקציבית, שגם זה חלק מקושי המשרד.

דמיטרי אפרצב: תושבים חוזרים מארצות הברית.

דמיטרי אפרצב: מברית המועצות לשעבר יש גידול משמעותי, כי במבצעים הקודמים, משום מה, האזרחים הישראליים שמתגוררים או שעובדים בברית המועצות לשעבר לא נלקחו בחשבון בכלל.

דמיטרי אפרצב: פה אנחנו מדברים על גידול של 124 אחוז, כי המשרד שם על זה גם דגש בלי להוריד את הרגל מהגז באזורים הקונבנציונליים של ארצות הברית ואירופה.

דמיטרי אפרצב: יש גידול משמעותי.

דמיטרי אפרצב: יחד עם כל מה שאנו מדברים על הנושא והמגמות הכלליות של גידול במספרי העלייה, מסתמנת ירידה – כשעושים השוואה בין 2010 ל-2011, זו בדיוק התקופה שבה המוסד הלאומי, הסוכנות היהודית, שינה את מגמותיו מבחינה אסטרטגית.

דמיטרי אפרצב: לא אחזור על מה שאני חושב - זה לא ענייני אלא ענייני הוועדה, אבל התרענו בעבר ואנחנו מתריעים גם עכשיו, שבנתונים שלנו של 2011 לעומת 2010 יש מגמה שמדאיגה אותנו.

דמיטרי אפרצב: הירידה – בסך הכול מגיעים כ-6 אחוז פחות עולים.

דמיטרי אפרצב: אין שינוי משמעותי מבחינת בריאות המועצות - יש עדיין גידול שם, אבל אמריקה הלטינית, מערב אירופה, צפון אמריקה, אוסטרליה, ניו זילנד - יש ירידה.

דמיטרי אפרצב: אולי היא לא באה לידי ביטוי מבחינת מספרים המוניים, אבל זו מגמה בעייתית, שצריך לתת את הדעת כדי לפתור אותה.

דני דנון: לגבי ישראלים, יש לנו נתונים, כמה ישראלים יוצאים מישראל כל שנה לעומת כמה נכנסים?

דמיטרי אפרצב: אין לנו נתונים מדויקים.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מבקשים בקונסוליות להרחיב את כל הנושא הסטטיסטי.

דמיטרי אפרצב: פה נכנסים להרבה מאוד קטגוריות, כי למה מתכוונים – האם מי שיוצא לחודש, חודשיים או שנה?

דמיטרי אפרצב: זה משרד הפנים.

דמיטרי אפרצב: אנחנו לא מתעסקים בזה.

דני דנון: דיברתי על זה עם ראש הממשלה, והוא שאל אותי את השאלה הזאת.

דני דנון: אני ביקשתי מהלמ"ס נתונים, ועדיין לא ירדתי לעומקם, ואתם עושים עבודה מצוינת עם הישראלים, אבל השאלה שלי היא אם אנחנו יכולים לדעת כמה ישראלים היגרו מישראל.

שלמה מולה: השאלה, אם יש גוף ממשלתי שעוסק בזה.

דמיטרי אפרצב: 750 אלף איש מתגוררים מחוץ לגבולות.

דני דנון: היום הבאתם 10,000 ישראלים בצורה מרשימה.

דני דנון: יצאו 10,000 באותה שנה או 20 אלף או 50 אלף?

מיכל שיטרית ארבל: אתה לא יודע שהם לא יחזרו – צריך מינימום שנתיים.

דני דנון: אפשר לראות מגמות.

דני דנון: מישהו פה יודע להגיד לנו נתונים?

חנה קורן: ניסינו לבדוק את הסוגיה הזאת.

חנה קורן: זאת סוגיה קשה למדידה.

חנה קורן: נעשה עם הלמ"ס עוד בדיקות.

סופה לנדבר: אלה לא נתונים שיש במשרד לקליטת העלייה; זה נתונים של משרד החוץ ומשרד הפנים.

דני דנון: יש פה נתונים של עולים של 2010.

דמיטרי אפרצב: זה קצת לא רלוונטי, כי התושב החוזר, כשהוא חוזר, הוא נספר כי הוא עבר את הגבול ולקח תעודת תושב חוזר; הישראלי שיצא לחו"ל נחשב מתגורר, העתיק את מקום מגוריו או את מרכז חייו בחו"ל, כשהוא נמצא בחו"ל מעבר למספר ימים בשנה.

דמיטרי אפרצב: זה דבר שניתן למדוד אותו רק אחרי שנתיים, לכן קצת קשה פה לעשות השוואות.

דמיטרי אפרצב: צריך לעשות עבודה קצת יותר יסודית, כי הנתונים בטבלה לא עוזרים לנו כאן להבין את התופעה.

דני דנון: מבחינת הלמ"ס, מה שאנחנו קיבלנו, ב-2010, שיצאו 15,600, ונכנסו 10,200.

דני דנון: הפרמטר שהם בחרו זה שמי ששהה בישראל שנה, ואחרי שיצא מישראל, שנה הוא לא חזר, ואם הוא נכנס לישראל, הוא נשאר שנה.

דני דנון: זה נותן לנו אומדן.

דני דנון: נבקש, חנה, בעבודה משותפת של הלמ"ס ושלכם, לעשות עבודה שתעזור למשרד ותעזור לנו לעקוב.

סופה לנדבר: אני חושבת שכאן צריכים גם לקחת בחשבון, שרוב האנשים שעוזבים את מדינת ישראל הם לא עולים חדשים אלא ותיקי המדינה, וזה גם אחד הנתונים, אדוני היושב-ראש, שהייתי ממליצה לך לקבל ממשרד הפנים, ואני מתעקשת – ממשרד הפנים, כי אנחנו עושים עבודה עם אחריות רבה.

סופה לנדבר: אנחנו אחראים על אותם עולים, שמגיעים למדינת ישראל, לקליטה מוצלחת של אותם אנשים, וגם לקחנו על עצמנו בתחילת הקדנציה משימה לא פשוטה - תושבים חוזרים, וכאשר הצגנו את זה לראש הממשלה, והוא שם לנו את היעדים שלו, עמדנו בזה, פלוס.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גברתי השרה, אין לכם סטטיסטיקה, כמה עולים?

דמיטרי אפרצב: יש לנו סטטיסטיקה לא מדויקת, כי בזה פחות עוסקים, אבל זה עולים שהם ישראליים למעשה, שהם חוזרים לפעמים לעבוד וחוזרים לארץ.

דמיטרי אפרצב: מדובר בסדר גודל של בין 5 אחוז ל-6 אחוז.

דמיטרי אפרצב: מבחינת הליכי הגירה, זה אחוזים מאוד נמוכים.

דמיטרי אפרצב: אני יודע לדווח לוועדה נתון אחר, שהוא לא סטטיסטי, שאומר שבכל מצב ממדינות מוצא אנשים שעוברים לישראל או למדינות אחרות, אחוז החוזרים ממדינות אחרות הוא הרבה יותר גבוה מאשר חוזרים מישראל למדינות מוצא.

דמיטרי אפרצב: זה נתון ידוע ובדוק אצלנו.

דמיטרי אפרצב: כלומר אם יהודים מארגנטינה עברו לגור בקוסטה ריקה או עברו לגור במדינת ישראל, מבחינת אחוזים, החוזרים מישראל לשם או מקוסטה ריקה, הוא הרבה יותר נמוך.

דמיטרי אפרצב: אני עובר בחטף על סימנים של הצלחות, שאנחנו גאים בכך מאוד.

דמיטרי אפרצב: כמובן, עדכון סל קליטה, מה שהשרה ציינה, היום זה תהליך אוטומטי – תוספת של 2.5 אחוזים – עדכון סל קליטה – דבר שלא היה מובן מאליו קודם.

דמיטרי אפרצב: יזמות להקלה של מצוקת דיור.

דמיטרי אפרצב: המשרד לא הלך רק לציין שיש מצוקת דיור, אלא עשה מאמצים אדירים, השרה הובילה את זה, ויש תוצאות.

דמיטרי אפרצב: אנחנו לא מסתפקים בתוצאות, אלא אנחנו ממשיכים לחפש כל הזדמנות ואפשרות כדי להיטיב בנושא הזה עם העולים.

דמיטרי אפרצב: לגבי מסורבי עלייה, הנושא הזה נדון פה בוועדה - סוג של עשייה של צדק היסטורי לאזור גיאוגרפי מסוים וגם לתחום הספציפי ההיסטורי.

דמיטרי אפרצב: מבצע מחיקת חוקות – דבר כביכול טריוויאלי, אבל אתם יודעים שהעול הזה, המשרד יזם יחד עם רשות המסים, יחד עם בנק לאומי, למחוק חובות.

דמיטרי אפרצב: יש סבירות גבוהה, שאולי נפטור את העולים מהחובות האלה לגמרי.

דמיטרי אפרצב: מדובר בסל קליטה בזמנו, הלוואה שניתנה על-ידי הסוכנות היהודית.

שלמה מולה: בכמה אנשים מדובר?

דמיטרי אפרצב: כ-7,000-6,000 איש.

דמיטרי אפרצב: זה סדר גודל של 8-7 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצב: אבל עובדה היא שהבנקים לא מסוגלים לגבות את זה, והמנגנון שמפעיל את הצורך של גביית מסים הוא יותר גבוה- - -

שלמה מולה: זה בנק לאומי?

דמיטרי אפרצב: כן.

דמיטרי אפרצב: הכול עבר בסופו של דבר לבנק עידוד.

דמיטרי אפרצב: זה עוד תוכנית שהסוכנות היהודית מימנה.

דמיטרי אפרצב: נגישות מידע ושקיפות: כל הנושא של מידע ושירותים – באתר האינטרנט.

דמיטרי אפרצב: אחת הדרכים שלנו, להתגבר על המחסור של כוח אדם וגם להתאים עצמנו למציאות של שנות 2000, זה כל הטכנולוגיות.

דמיטרי אפרצב: אבקש מסיגל בכמה מילים, להתייחס לנקודה הזאת, מנהלת אגף מערכות מידע.

סיגל ליבוביץ: שלום לכולם.

סיגל ליבוביץ: בשלוש השנים האחרונות ביצענו מהלך של שדרוג משמעותי בכל הקשור בתחום הטכנולוגי.

סיגל ליבוביץ: כל הנושא של הנגשת השירותים במסגרת ממשל זמין באים לידי ביטוי באופן בולט מאוד, ברגע שאנחנו מדברים בקהל היעד שלנו, שזה עולים ותושבים חוזרים.

סיגל ליבוביץ: אתר האינטרנט מתורגם לחמש שפות, הוא מציע שירותים אינטראקטיביים, שמאפשרים לעולים בקלות להוריד טפסים.

דני דנון: יש לך נתונים על כניסות מחו"ל?

סיגל ליבוביץ: כ-3 מיליון גולשים פוטנציאליים ברחבי בעולם, כולל מדינת ישראל.

דני דנון: וחלוקה לפי מדינות, של התעניינות - יש לך הפילוחים הללו?

סיגל ליבוביץ: בהחלט יש.

סיגל ליבוביץ: יש דגש משמעותי על צפון אמריקה, מערב אירופה וכדומה.

דמיטרי אפרצב: תודה רבה.

דמיטרי אפרצב: אגב, המשרד בחודש הקרוב הולך לעבור לפלטפורמה חדשה, מודרנית מאוד.

דמיטרי אפרצב: אני חושב שנהיה המשרד הממשלתי הראשון שמשתמש בה מבחינת כל הנושא הזה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו גם מטפחים את כל הנושא של פייסבוק והכול.

דמיטרי אפרצב: שיפור קליטה ראשונית ומחשוב.

דמיטרי אפרצב: זה ההמשך למה שאמרה סיגל.

דמיטרי אפרצב: החלטת המשרד, שהתבססה על ניסיונות גם של ארגון "נפש בנפש" וגם הסוכנות היהודית - כלומר הצורך בא מהשטח.

דמיטרי אפרצב: מיסדנו את כל הנושא של מתן שירותים ראשוניים בנתב"ג, וכך העולים חוסכים לעצמם עד חודשיים סידורים וריצות.

דמיטרי אפרצב: כמובן, המשרד הכניס את עצמו כמה שיותר קרוב לעולים, אם זה בנושא מחשוב, פרויקטורים וכל מה שקשור לנושאים של סיורים באתרי מורשת וכו'.

דמיטרי אפרצב: בנושא דיור דובר – פריצות דרך, 10,000 יחידות דיור במשך תקופה, החלטת הממשלה האחרונה מאפשרת למשרד לפעול בתחום 4,000 יחידות דיור במשך חמש שנים.

דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה להקדים את המאוחר – מחר אני מקווה שנקבל החלטות טובות, ונוכל לאפשר לשרת הקליטה כבר בחודש הקרוב להניח אבני פינה לדיור החדש.

דמיטרי אפרצב: גם הנושא של דוח טרכטנברג וכל מה שקשור לנושא עולים, הכפלת סיוע בשכר דירה למשפחות עולים וחד-הוריות, דיור ציבורי, 7 מיליון שקל תוספת לרכישת דירות נר – בעיה מאוד סבוכה וקשה.

שלמה מולה: כמה דירות?

דמיטרי אפרצב: 8-7 דירות.

דמיטרי אפרצב: זה דירות מאוד יקרות.

דמיטרי אפרצב: מה שהיה למשרד עכשיו זה 7 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצב: זה פשוט הכפלה.

דמיטרי אפרצב: אפשר לקנות בין 7 ל-8 דירות, במקרה הטוב.

דמיטרי אפרצב: זה יותר טוב ודאי ממה שהיה.

דמיטרי אפרצב: זכאות למשכנתא – זה חלק מאבני היסוד הראשונים להרחבת זכאויות לעולים – 15 שנה – עולים יוכלו לממש משכנתא מעכשיו.

דמיטרי אפרצב: כמובן, אכלוס של 620.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מהנתונים הידועים לי, יש כמעט 50 אלף עולים שעומדים בתור לדיור ציבורי.

סופה לנדבר: שמקבלים השתתפות בשכירות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל עומדים גם לקבלת דיור ציבורי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעצם, למה הם עומדים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש שני תורים: אחד של משרד השיכון, שזה כמה אלפים, ויש כמעט 50 אלף של עולים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה, האם הם צריכים לעמוד במשרד הקליטה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא אמורים לעבור בכלל לשיכון באיזשהו שלב?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרי לכם אין תקציבים- - -

שלמה מולה: אני חושב שבמשרד השיכון אין להם סיכוי לקבל את זה.

סופה לנדבר: במשרד השיכון בחיים לא יקבלו דירה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל השאלה, אם יש 50 אלף איש, אם יש להם סיכוי לקבל אצלכם?

סופה לנדבר: אנחנו במשך שנתיים וחצי בלבד נתנו למעלה מ-10,000 פתרונות דיור, ומחר אנחנו מקבלים החלטה בוועדה לבנייה על קרקע חומה, והמדינה מתחילה לבנות על קרקע חומה במרכז המדינה.

סופה לנדבר: אני חושבת שזאת פריצה שלא היתה מאז שאני, לפחות, משך 20 שנה, מכירה איך הממשלה פעלה בעניין בנייה.

סופה לנדבר: קיבלנו בנייה ל-5,000 יחידות דיור, 4,000 זה בתוך התקציב, ו-5,000 זה בסגנון אחר לגמרי.

סופה לנדבר: יש פרדוקס: כשהתחלנו לחלק 650 יחידות דיור ששיפצנו אותן, עמדנו מול קשיים.

סופה לנדבר: עולים היום הסתדרו כבר, חלקם, ומה שמספק חלק מהאנשים זה דירה שכורה יותר רחבה, יותר גדולה.

סופה לנדבר: אז יש פה איזשהו פרדוקס.

סופה לנדבר: עמדתי בבאר שבע, כשהייתי צריכה לחלק דירות של 2 חדרים פלוס מרפסת ענקית, והיתה בעיה.

סופה לנדבר: כנ"ל בחיפה ובכפר סבא, כלומר זה לקח לנו יותר זמן מאשר אז ציפיתי שזה ייקח.

סופה לנדבר: לכן לאנשים יותר טוב לעמוד במשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: אנחנו נותנים פתרונות.

שלמה מולה: מהפרסומים של המכרזים שמתפרסמים, של משרד השיכון, האם יש נקודת זיכוי לעולים, שמעדיפה?

סופה לנדבר: לא.

סופה לנדבר: יש שם קריטריונים כל כך קשים, שמייד יודעים.

סופה לנדבר: אם החד-הורית לא קיבלה אצלנו, היא בחיים לא תקבל- - -

שלמה מולה: זה לא מה שאני שואל.

שלמה מולה: גם לאור החלטות הממשלה, יש הרבה מאוד מכרזי דירות שמתפרסמים בכל הארץ.

שלמה מולה: אני לא יודע מתי הזמינות של הדירות.

שלמה מולה: השאלה שלי, האם יש העדפה או מתן נקודות לעולים – מי שרוצה להיות במסלול של אותן דירות שמתפרסמות?

סופה לנדבר: להפך.

סופה לנדבר: מה שאתם יכולים לעשות, ואתה, אדוני היושב-ראש, החלוקה בין משרד השיכון בדירות מתפנות והמשרד לקליטת העלייה היא חלוקה מאוד לא צודקת.

סופה לנדבר: שם נשארים כמעט 70 אחוז, ואצלנו היתר.

סופה לנדבר: לכן בתחילת הקדנציה ניסיתי לפתור את הבעיה, ולעשות חלוקה: 50 אחוז-50 אחוז, לפחות כמו שהיה בתחילת העלייה.

סופה לנדבר: לא הצלחתי, ואתם יכולים לסייע לנו בכך.

דני דנון: דימה, אני מבקש לסיים את דבריך, כי אנחנו מתקרבים לזמן מליאה.

דני דנון: אני מודה לך, ומי שלא קיבל, יש החוברת – אני ראיתי אותה, ומי שירצה, יוכל לעיין בשאר הדברים.

דני דנון: אני רוצה לשמוע את "נפש בנפש" – אתם מארגנים לנו מחר השכמה מוקדמת, למטרה ראויה.

דני דנון: נשמע הערות שלכם.

דני דנון: בתקציב שהוגדל קיבלתם תוספת לכם גם - 40 מיליון שקלים?

דניאל אילון: לא מה-40 מיליון, זה לא שייך לנו.

דמיטרי אפרצב: השתתפות המשרד לקליטת העלייה בתוכנית מינהל הסטודנטים – במקום 35 מיליון שקל כרגע עומד על 43.5 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצב: זה גידול של כמעט מעל 20 אחוז של הנושא.

דני דנון: האם ממשלת ישראל הודיעה שהיא הגדילה את תקציב המשרד ב-40 או 42 מיליון שקל?

דמיטרי אפרצב: היא הגדילה בשימושים של תקציב המשרד ולא בתוספת.

שלמה מולה: האם אתם הייתם משתתפים ב-35 מיליון שקל?

דמיטרי אפרצב: כן.

שלמה מולה: ה-10 מיליון שקל עכשיו זה תוספת תקציב שאתם מקבלים מהאוצר, או אתם מסתדרים מהתקציב שלכם?

דמיטרי אפרצב: האוצר לא מוסיף.

דמיטרי אפרצב: זה משרד ראש הממשלה, המל"ג, ו-6.5 מיליון שקל – הסוכנות היהודית הולכת לשלם משכורת לעובדים שלו - אני מקווה עד סוף שנת הלימודים בשנה הבאה.

דמיטרי אפרצב: כל השאר זה משרד הקליטה.

שלמה מולה: השאלה, אם יש תוספת תקציב?

דמיטרי אפרצב: יש תוספת תקציב חד-פעמית – סדר גודל של 21-20 מיליון שקל.

דני דנון: לכל הפרויקטים שאושרו?

דמיטרי אפרצב: לא, רק למינהל הסטודנטים.

דני דנון: בהחלטת הממשלה היו מספר- - -

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה מממן אולפנים- - -

דני דנון: החלטת המשלה מיום ראשון דיברה על שינויים כאלה ואחרים.

דני דנון: כמה כסף נוסף לתקציב משרד הקליטה - לא מהמקורות הקיימים שלכם אלא ממקורות אחרים?

דמיטרי אפרצב: 21.5 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצב: זה במינהל הסטודנטים.

דמיטרי אפרצב: זה לא בהחלטת ממשלה.

דמיטרי אפרצב: זה 20.

דמיטרי אפרצב: החלטת הממשלה זה 20 מיליון שקל תוספת תקציב.

דמיטרי אפרצב: כל השאר זה מימון משרד הקליטה, זה חד-פעמי, זה לא תוספת פעילות.

דני דנון: בבקשה.

דניאל אילון: כבוד שרת הקליטה, סופה לנדבר, יושב-ראש הועדה, חבר הכנסת דני דנון, מנכ"ל משרד הקליטה, דמיטרי אפרצב.

דניאל אילון: ברצוני להודות לשרה ולמנכ"ל משרד הקליטה על הסקירה המורחבת, העניינית והמעניינת שלכם.

דניאל אילון: אני מתנצל שהרב יהושע פס לא יכול להיות פה, מנכ"ל הארגון, היות שהוא מלווה את ה-239 עולים חדשים שנוחתים מחר בבוקר.

דניאל אילון: יש הקיץ כ-2,000 עולים מצפון אמריקה שיגיעו, והמגמות שראיתם מ-2010 ו-2011, שיש ירידה מסוימת מהעלייה מצפון אמריקה – ב-2012 הירידה הזאת נמחקה, ואנחנו חוזרים השנה למספרים שהיו ב-2010 של כ-4,000 איש.

דניאל אילון: ברצוני לציין ששיתוף הפעולה ההדוק של המשרד לקליטת העלייה ו"נפש בנפש" מניבה תוצאות חיוביות ביותר למדינת ישראל, ובמיוחד לציבור העולים מצפון אמריקה ואנגליה.

דניאל אילון: שיתוף הפעולה שלנו הוא דוגמה למופת להצלחת שילוב המגזר הציבורי עם המגזר השלישי, בזכות שני הצדדים שהכירו ביתרונותיהם היחסיים של השני, ובכך הצליחו למנף אחד את השני, ולהגיע לתוצאות יעילות ביותר לציבור העולים.

דניאל אילון: כמו כן, אני מודה לשרה ולמנכ"ל על השגת פתרון הולם עם מנהל הסטודנטים על-מנת לסייע לציבור הסטודנטים העולים.

דניאל אילון: ולבסוף, עליי לציין את ההתייעלות בהליכים של הטיפול בעולים ביוזמת המנכ"ל, ברגע הגעתם לנמל התעופה בן-גוריון, כאשר העולים לא רק נרשמים לקופת חולים אלא מקבלים במקום תעודת זהות - זה דבר שאנחנו, "נפש בנפש", שמנו דגל לפני הרבה זמן, ועכשיו זה יושם, וזה חיסכון אדיר בטרחה ובזמן לעולים בזמן עלייתם.

דניאל אילון: אנחנו, "נפש בנפש", מצפים להמשך שיתוף פעולה פורה עם משרד העלייה והקליטה.

דניאל אילון: אני שוב מודה לשרה ולמנכ"ל.

דני דנון: מה אתם צריכים עוד?

דני דנון: כדי להביא עוד עולים מצפון אמריקה, שיש שם 6 מיליון יהודים, מאגר העולים הגדול ביותר של העם היהודי, אתם חזקים שם, מה אתם צריכים כדי להביא עוד עולים?

דניאל אילון: תקציבים.

דניאל אילון: אנחנו רואים היקש ישיר בין סכומים שאנחנו מקבלים – איך אנחנו מצליחים למנף אותם בתוכניות שיווקיות, ואנחנו עושים כמה יוזמות חדשות השנה.

דניאל אילון: פתחנו השנה תוכנית חדשה לחיילים ורודים – לא רק מצפון אמריקה אלא מכל העולם.

דני דנון: אתם יכולים להתחייב - תקציב פר עולה?

דניאל אילון: זה מה שקורה בפועל.

דני דנון: עכשיו תקבלו על כל עולה X כסף – תוכלו להביא עוד 10,000 עולים בשנת 2013?

דניאל אילון: לא 10,000.

דניאל אילון: זה הליך שיווקי ארוך, אבל המגמות שם, במיוחד בצעירים בגילאים 18 עד 30 בצפון אמריקה, הפוטנציאל שם הוא גדול מאוד.

דניאל אילון: הם מסיימים שם אוניברסיטה, ואין להם עבודה.

דני דנון: היו דיונים בוועדה לגבי הרחבת פעילות "נפש בנפש" בצרפת, בבריטניה, אוסטרליה דיברו אתי.

דני דנון: איפה הדברים עומדים, אם בכלל?

דניאל אילון: כרגע התרחבנו מסביב לעולם בנושא החיילים הבודדים, כלומר כל מי שהיום עולה בגיל 18 עד 21 וחייב גיוס עם הגעתו ארצה, "נפש בנפש" ילווה אותו ויטפל בו, מכל העולם.

דני דנון: מדרום אמריקה גם?

דניאל אילון: הגברנו את הצוות שלנו עם דוברי רוסית, ספרדית, צרפתית, פורטוגזית.

דניאל אילון: פתחנו מחלקה חדשה עם פעילות ענפה מסביב לעולם.

דני דנון: זה למי שעולה כחייל בודד.

דניאל אילון: מי שעולה בגיל 18 עד 21 בלי הוריו, וחייב גיוס, כי הוא אזרח ישראלי, הוא מוגדר, לפי הצבא, חייל בודד עולה, ואנחנו נותנים לו אחר כך תמיכה מאוד נרחבת.

דניאל אילון: זה חדש – רק בשבועות האחרונים פתחנו את התוכנית הזאת.

דניאל אילון: זה בשיתוף פעולה עם - - - צה"ל מצפון אמריקה.

דניאל אילון: זה נתן לנו חשיפה גלובלית.

דניאל אילון: מה יקרה בעתיד עם ארצות אחרות – אין לנו תוכניות כרגע להתפתחות בארצות נוספות.

דניאל אילון: נעשה את זה ודאי בשיתוף פעלה עם הסוכנות היהודית.

דני דנון: תודה.

דני דנון: מאיר לב, יושב-ראש מועצת ארגוני העולים, בבקשה.

מאיר לב: אני רוצה לברך את השרה על הפעילות שמקיימים במשרד מאז שנכנסה לתפקיד ועל ההסכם החדש בין משרד הקליטה והסוכנות היהודית, שהתחיל מינהל הסטודנטים ועוד כמה פרויקטים.

מאיר לב: השרה, סופה לנדבר, היית יושב-ראש של ארגוני עולים.

מאיר לב: יש כמה חברי כנסת שגם היו יושבי-ראש ארגוני עולים, גם נתן שרנסקי, יושב-ראש הסוכנות, היה יושב-ראש ארגון עולים, גם איווט ליברמן היה יושב-ראש ארגון עולים, אבל בהסכם האחרון שכחתם את ארגוני העולים.

מאיר לב: עם עוד 5 אחוז יכולתם להציל- - -

דני דנון: כמה כסף ארגוני העולים מקבלים היום ממשרד הקליטה?

דני דנון: מה הסכום של 2011, 2012?

מאיר לב: עוד לא קיבלנו אישורים.

דני דנון: מה היה התקצוב ב-2011?

אסתר בלום: 200 אלף שקל.

סופה לנדבר: לא, זה היה 2.5 מיליון לעומת השנה הקודמת, שזה היה 7.5 מיליון.

סופה לנדבר: בפועל רוב ארגוני העולים לא הצליחו להגיע.

סופה לנדבר: מה שקרה – רוב הכסף, השקענו בארגונים- - - , כלומר החלטתי שאנו לא משרד שמממן- - -, עם כל הכבוד.

סופה לנדבר: ארגוני העולים לא הצליחו, למרות שעשינו קורס, ואריה קורת ישב עם כל ארגון, והחלטתי שבלשכה שלי יושבת מישהי שעובדת מול ארגוני העולים ועוזרת להם למלא את המסמכים הנדרשים.

דני דנון: אם הם בסדר, בבסיס התקציב כמה עומד לרשות ארגוני עולים?

סופה לנדבר: זה לפי הפעילות, 2.5 מיליון.

דני דנון: 100 מיליון שקל הם לא יקבלו.

דני דנון: המקסימלי והמינימלי - כמה?

דמיטרי אפרצב: הבעיה – ומריו, אני מקווה שתגיד את זה לא רק בשיחות אלא גם בוועדה – הבעיה המרכזית היא שארגוני עולים נתמכו בהרבה מאוד תקציב מהסוכנות היהודית.

דמיטרי אפרצב: בשינויי ייעוד ובשינויים כאלה ואחרים התקציב הזה ירד.

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה מתקצב פעילות פר פעילות.

דמיטרי אפרצב: המגזר השלישי אמור לעזור בפעולות כאלה ואחרות שהממשלה מובילה, וזה לא אמור להיות הפוך – הם לא צריכים להיגרר.

דמיטרי אפרצב: אנחנו עשינו סדר בתחום של הפעילות הבלתי-פורמלית הזאת, ומיקדנו את מה שאנחנו צריכים עזרה.

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה במקום 17 תחומים – ב-4 תחומים בלבד.

סופה לנדבר: ישבנו עם ארגוני עולים, והחלטנו יחד אתם, על מה לתת דגש.

אסתר בלום: נכון, אבל התקציב נשאר 2.5 מיליון.

אסתר בלום: אם מחלקים את זה לכל הארגונים, זה פחות מ-40 אלף שקל לכל ארגון.

אסתר בלום: על מה אנחנו מדברים?

אסתר בלום: ואנחנו מדברים על ארגונים שפועלים ועוסקים בכל רחבי הארץ.

דני דנון: כה ארגונים יש?

אסתר בלום: יש מאות, אבל במועצה כיום יש יותר מ-20 שמייצגים את העולים מכל רחבי העולם, ואנחנו מדברים גם על ארצות הברית וגם צרפת וגם איטליה.

סופה לנדבר: מי שניגש אלינו זה כ-170-150 ארגוני עולים.

סופה לנדבר: לדעתי, מי שצריך לקבל מאתנו תקציבים זה מקסימום 30 ארגוני עולים שעוזרים לפעילות של העולים, להיכנס לחיים כאן במדינה.

סופה לנדבר: אנחנו פנינו לשר נאמן, כדי להקל על ארגוני העולים, כדי להרחיב את הפעילות של ארגוני העולים מולנו.

סופה לנדבר: לא הכול תלוי בנו.

סופה לנדבר: אישורים אנחנו צריכים בכל זאת לקבל ממשרד המשפטים, ולא הצלחנו.

סופה לנדבר: בחלק מהדברים הצלחנו, ובחלק - לא.

סופה לנדבר: לדעתי, יש חלק מהארגונים שקיבלו בשנה שעברה בוכטה של כסף, ולדעתי, אני כמשרד לקליטת העלייה, לא הייתי צריכה לתת להם, אבל הם, לפי הנתונים של הממשלה והמשרד הרלוונטי שמאשר, עומדים בקריטריונים, ולכן קיצצנו את הכסף, כדי לתת ישירות לאותם ארגונים.

סופה לנדבר: אבל לא בכל ארגון יש מסמכים נדרשים ואישורים נדרשים ושל רשם העמותות, מס ההכנסה וכן הלאה.

אסתר בלום: ולמי שכן יש ולמי שכן עומד בדרישות, אם לוקחים 2.5 מיליון, לחלק לכל כך הרבה ארגונים, אנחנו מבינים שיש כאן תמיכה מאוד מזערית, לעומת הפעילות שכל ארגון וארגון ממנף - הוא צריך להביא את החלק משלו.

אסתר בלום: יש כאן מאצ'ינג, יש כאן מתנדבים.

דמיטרי אפרצב: בתחום של עידוד עלייה בלבד, נעשו שינויי קריטריונים – שם ניגשו כרגע 6 ארגונים – ארגון "נפש בנפש" הוא מהמשמעותי ביותר, אבל מבין כל הארגונים, לצערי הרב, מי שלא רצה לגשת, לא קיבל, ומי שניגש, קיבל.

דמיטרי אפרצב: אם הפעילות תהיה נכונה, זה ילך ויתרחב, ותהיה סיבה, לתקצב תקציב פעילות כזה בסכומי כסף הרבה יותר גדולים.

אסתר בלום: נכון, אבל אנחנו מדברים על קליטה.

אסתר בלום: אתה יודע שהקליטה היא לא פחות חשובה.

דמיטרי אפרצב: יש קריטריונים.

דמיטרי אפרצב: אתם יכולים לגשת למבחני תמיכה של 2013, ולזכות בתקציבים קבועים.

דני דנון: הבקשה ברורה – ארגוני העולים מבקשים להגדיל את בסיס התקציב לתמיכות בארגונים.

דני דנון: לגיטימי.

דני דנון: אנחנו מבקשים מהשרה, לקחת את זה בחשבון בקביעת התקציב לשנת 2013.

שלמה מולה: מה סדר הגודל של התקציב?

סופה לנדבר: שנה קודם זה היה 7.5 מיליון שקל.

סופה לנדבר: השנה זה 2.5 מיליון שקל.

סופה לנדבר: אתם צריכים לקחת בחשבון שהמשרד עומד בקיצוצים רבים ביותר.

סופה לנדבר: כמעט כל חודשיים ממשלת ישראל מקצצת במשרד לקליטת עלייה עבור פעילות של המדינה והממשלה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: זיווה מקונן, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה, בבקשה.

זיוה מקונן-דגו: כבוד השרה, כבוד המנכ"ל, כבוד היושב-ראש.

זיוה מקונן-דגו: הדוגמה האחרונה ממחישה קצת את ההתייחסות של קליטת יוצאי אתיופיה, כי אם ארגוני עולים מתוקצבים, וארגונים יוצאי אתיופיה לא נמצאים בתוכם, זה אומר דרשני.

סופה לנדבר: על סמך מה את אומרת את זה?

זיוה מקונן-דגו: אנחנו שמחים ולא מבקשים מאף משרד ממשלה, כי תפקידנו הוא לסנגר ואנחנו לא דורשים, אבל ארגון שמעודד עלייה כמו ארגון מכנף דרום לציון, הוא נמצא בקטגוריה של מעודד עלייה, והוא לא נמצא.

זיוה מקונן-דגו: אנחנו יודעים על- - -

דמיטרי אפרצב: זה עלייה על-פי החלטת ממשלה.

זיוה מקונן-דגו: הנושא השני – אנחנו מדברים פה על עידוד עלייה ועל קליטה ו"נפש בנפש", על מה עושים, וכל עלייה היא מבורכת, וכשמדובר בעלייה של יהודי אתיופיה ממתינים היום כ-4,000 יהודים שהותר להם לעלות ארצה, והמדינה כל פעם יושבת להחלטות ממשלה שונות, ולא מעלה אותם מיידית.

זיוה מקונן-דגו: מדינת ישראל משקיעה המון כדי לחפש יהודים, להעלות אותם.

דני דנון: מה הבקשה שלך מהמשרד?

זיוה מקונן-דגו: אני מצפה מהמשרד לעלייה וקליטה, שיפעיל לחץ על ממשלת ישראל, להעלות את האנשים האלה, שממתינים שנים, והאישור שלהם לעלייה התקבל – ההחלטה שהתקבלה ביום א' מדברת על כך שלא יירד מתחת ל-50 כל חודש.

זיוה מקונן-דגו: תאריך הסיום הוא מרץ 2014.

זיוה מקונן-דגו: זה מקומם, כי מדינת ישראל יכולה להעלות את 4,000 האנשים האלה תוך חודש-חודשיים, וזו מדינה שהתגאתה להעלות מיליון יהודים ב-91'.

זיוה מקונן-דגו: זה בהחלט אומר המון.

זיוה מקונן-דגו: לגבי יציאה ממרכזי הקליטה, עולים שוהים במרכזי קליטה שנים.

זיוה מקונן-דגו: נסגרו הרבה מאוד מרכזי קליטה, ואפשר לפתוח מרכזי קליטה.

זיוה מקונן-דגו: יש מקומות במרכזי קליטה, ואנשים שוהים במרכזי קליטה יותר מדי זמן.

זיוה מקונן-דגו: אנחנו יודעים שבשנה האחרונה יצאו יותר בגלל העלאת המשכנתאות למשפחות גדולות, אבל הרבה מאד משפחות עדיין שוהות במרכז קליטה במשך שנים, ואי-אפשר לתת לאנשים האלה לשהות כל כך הרבה זמן, הן בהמתנה באתיופיה והן במרכז קליטה במקום ארעי עוד כמה שנים, ולצפות שתהיה קליטה טובה בישובים.

זיוה מקונן-דגו: הנקודה השלישית – ההפניה וההסללה לשכונות במצוקה.

זיוה מקונן-דגו: לא ייתכן שהעולים האלה מופנים להיכנס ולהתיישב בשכונות מצוקה.

זיוה מקונן-דגו: אנחנו יודעים למה זה גורם.

זיוה מקונן-דגו: בסופו של דבר החינוך שהילדים נמצאים בנפרד - כ-100 אחוז תלמידים יוצאי אתיופיה, ההשלכות הן קשות, ואנחנו מצפים שהמשרד לקליטת העלייה יטפל.

סופה לנדבר: אדוני, אם אתה נותן לארגוני העולים יוצאי אתיופיה לדבר, אני דורשת עכשיו פתיחה של דיון לפחות לשעה, ואנחנו ניתן דין וחשבון, ולומר לי, לשרה לקליטת העלייה, שפעם ראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל נסעתי לאתיופיה, המלצתי לראש הממשלה לסגור את הגונדר, להגיד לי כאן בוועדה זה פופוליזם, ואני מוחה על כך.

סופה לנדבר: ארגוני עולים יוצאי אתיופיה חייבים להגיע למרכזי קליטה.

סופה לנדבר: מתי בפעם האחרונה היית במרכז קליטה?

סופה לנדבר: מתי בפעם האחרונה התנדבת למען אותה עלייה, שאת מדברת עליה כל כך גבוה?

אברהם נגוסה: אני כל הזמן מגיע לשם, ואספר לך מה ראיתי.

סופה לנדבר: אתה לא צריך לספר לי.

סופה לנדבר: אני נמצאת בשטח יותר ממך.

דני דנון: זיווה, העלית פה נושאים שאפשר לדבר עליהם במשך ארבע שעות.

דני דנון: הוועדה התכנסה עשרות ישיבות על חלק מהנושאים שדיברת עליהם.

דני דנון: עכשיו לדבר על כל הנושאים של מרכזי הקליטה, של קצב העלייה, של כל מה שהעלית - זה עשרה דיונים שכבר קיימנו אותם ונמשיך לקיים.

דני דנון: יש לנו בשבוע הבא גם דיון על מוקדי קליטה, ואני מזמין אותך לבוא, וניגע בכל נושא.

דני דנון: לכן אני לא מצפה מהשרה לענות על הדברים, כי הדברים - פתחת פה יריעה שאפשר לדון בה שעות.

דני דנון: ד"ר נגוסה, בבקשה.

אברהם נגוסה: תודה, אדוני היושב-ראש.

אברהם נגוסה: לא אחזור על הנקודות שהעלתה זיווה אלא אוסיף נקודה.

אברהם נגוסה: היום במרכזי קליטה העולים נמצאים במצב קשה ביותר.

אברהם נגוסה: אפשר לשמוע מנציגי העולים בעצמם.

אברהם נגוסה: מנתקים להם גז, חשמל, מים.

אברהם נגוסה: מפרקים את הדלת, מעלים את השכירות בצורה מוגזמת ביותר כדי למרר את חייהם, ושייצאו בכוח ממרכז הקליטה.

אברהם נגוסה: כולנו בעד שהעולים ייצאו ממרכז הקליטה לדיורי קבע.

אברהם נגוסה: כולנו כל הזמן אמרים: תגדילו את המשכנתאות, והם יכולים לקנות דירה ולצאת.

אברהם נגוסה: משנות ה-90 עד היום לא הגדילו משכנתאות למשפחות עד שלושה ילדים; מארבעה ילדים ומעלה הוסיפו את זה, ולכן אנחנו רואים את התוצאה - קונים ויוצאים.

אברהם נגוסה: אבל אלה שעד שלושה ילדים – אין להם פתרון.

אברהם נגוסה: תוכנית מדיניות השכירות שאתם הוצאתם זה לא פתרון נכון, העולים לא מקבלים.

סופה לנדבר: אבל אמרת לראש הממשלה תודה, אז אתם מדברים בכמה קולות?

סופה לנדבר: כאשר ראש הממשלה קיבל החלטה, אתה אישית אמרת לו: תודה, אדוני ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: על מה?

אברהם נגוסה: אני מדבר על המשכנתאות.

אברהם נגוסה: על עניין העלייה זיווה דיברה, ולכן לא נכנסתי לזה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגדיל את המשכנתאות.

אברהם נגוסה: גם השכירות של חמש שנים – אפשר לתת אותו סכום, ולהגדיל את המשכנתאות, ולתת להם אפשרות לקנות ולצאת.

דני דנון: תודה.

דני דנון: ג'וש שוורץ, מזכ"ל הסוכנות היהודית, בבקשה.

דני דנון: צריך לנעול את הישיבה.

ג'וש שוורץ: אני רוצה לברך את השרה והמנכ"ל על הסקירה הממצה והמרתקת.

ג'וש שוורץ: אני גם רוצה לברך את משרד הקליטה, משרד ראש הממשלה על הסקירות שעשינו בשבוע האחרון, והגענו להסדר כולל להמשך מימון של מינהל הסטודנטים והאולפנים, וגם על החלטה של הממשלה יחד עם הסוכנות היהודית, להקים עוד מרכז קליטה במתקן של הסוכנות.

ג'וש שוורץ: למרות שההסדר בין המדינה לסוכנות היה שהמימון והטיפול הוא בחו"ל, אנחנו נענינו לבקשת משרד ראש הממשלה, ואנחנו מוסיפים 12.5 מיליון שקל לפתיחת מרכז קליטה חדש באיבים - דבר שיביא לעוד 520 מיטות, דבר שיאפשר את האצת התהליך של הבאת העולים ארצה, שזה רצון של כולנו פה.

ג'וש שוורץ: לגבי שינוי הייעוד של הסוכנות שהוזכר פה, וזה גם מתקשר להסדר האחרון עם משרד ראש הממשלה, אנחנו נמצאים בקשר רצוף עם משרד ראש הממשלה בעניין הייעוד של הסוכנות, והתיאומים שלנו נעשים מולם.

ג'וש שוורץ: אנחנו שינינו דברים כדי להעמיק את פעילות הסוכנות - - - בחו"ל, להביא ליותר פעילות העלייה בחו"ל, להביא ליותר עידוד עלייה בחו"ל, להעמיק את הקשר של הצעירים והתפוצות בישראל.

ג'וש שוורץ: מילה אחרונה לגבי נתוני העלייה, נתוני העלייה שהוצגו פה אינם על 2012; ב-2012 בין ינואר למאי אנחנו רואים עלייה של 2 אחוזים מכלל העולים, ללא אתיופיה, רואים עלייה של 20 אחוז מאירופה, 17 אחוז ממזרח אירופה, וגם איפה שיש ירידה – ירידה מאוד קלה.

ג'וש שוורץ: לכן אנחנו בטוחים שנשמור על סך כל רמת העולים בשנת 2012 - סדר גודל של 19 אלף עולים.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: ד"ר שרה רובינשטיין, משרד החינוך - בקצרה, בבקשה.

שרה רובינשטיין: תודה.

שרה רובינשטיין: כבוד השרה העלתה את עניין רמת ההוראה באולפנים לעברית.

שרה רובינשטיין: יש משא ומתן מינואר 2011, יש שיתוף פעולה בין שני המשרדים.

שרה רובינשטיין: בכירים ממני דנו בדבר בימים האחרונים.

שרה רובינשטיין: נעשים המון דברים לכיוון של עבודה מאוד משובחת.

שרה רובינשטיין: משרד החינוך, האגף לחינוך מבוגרים מלמד את צעירי צבר שמגיעים מדי שנה, אנחנו מלמדים את התלמידים שמינהל הסטודנטים מפנה אלינו במסגרת האולפנים – אולפני תק"א, אולפנים לצעירים, אולפנים אוניברסיטאיים, וגם בכל רחבי הארץ יש עבודה מאוד יפה.

שרה רובינשטיין: אני חושבת שנדרש דיון רק על הנושא הזה, ולא לעשות את זה על רגל אחת.

שרה רובינשטיין: אנחנו ממשיכים את שיתוף הפעולה.

שרה רובינשטיין: ככל שאנחנו יודעים, הבכירים במשרד מקדמים את שלושת האולפנים המשודרגים לפתיחה בנובמבר 2012.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: אני יודע שיש עוד דוברים רבים, אבל אנחנו נאלצים לסיים.

דני דנון: אני מבקש מהשרה שאת הישיבה הבאה שלנו – אנחנו מקבלים את הזמנתך.

שלמה מולה: מה אתנו?

שלמה מולה: לא יכול להיות שהשרה תיתן סקירה, וחברי הכנסת לא יתייחסו.

שלמה מולה: זה הזוי אפילו.

דני דנון: נמשיך את הישיבה במשדר הקליטה.

דני דנון: נזמין את כל הנוכחים להגיע להמשך דיון במשרד הקליטה.

דני דנון: אני חייב להודות לכל המשתתפים.

דני דנון: נזמין אותם להמשך הדיון.

דני דנון: אני מודה לשרה ולמנכ"ל.

דני דנון: אנחנו נועלים את הישיבה במישור הפורמלי.