ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 734, 2012-06-26 10:00

עפו אגבאריה: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

עפו אגבאריה: ניתן את זכות הדיבור לחה"כ איתן כבל.

איתן כבל: אדוני היו"ר, מכובדי, אני לא יודע איך להתחיל.

איתן כבל: האם להתחיל ולומר בציניות: "חשבתי שזה הרבה יותר"?

איתן כבל: האם להציג את זה כך?

איתן כבל: מצד שני, רבע זה רבע.

עפו אגבאריה: אלה הנתונים הרשמיים.

איתן כבל: אם רבע זה רשמי, אני מניח שזה אפילו יכול להגיע לחצי, בוודאי כאשר אנחנו מדברים על אקדמאיים.

איתן כבל: בעבודות הפשוטות דרך קבלן, אין בעיה של "ערביות".

איתן כבל: שם תמצא את הקבוצות החלשות או המוחלשות מתקבלות בחיבוק ענק.

איתן כבל: בכל המקומות שהשכר נמוך ובקושי מגיע לשכר המינימום, בכל מקום שיש ניצול, אתה תמצא את הקבוצות האלה מתקבלות בחיבוק ענק ו"אוהב".

איתן כבל: כאשר אנחנו רוצים למצוא ערבים אקדמאים – וזה לא רק ערבים, אלא גם קבוצות מוחלשות אחרות בחברה הישראלית, שנדרשות להתמודד עם קליטה במקומות עבודה מסודרים – המצב קשה והנתון הוא הרבה מעבר לרבע.

איתן כבל: אני יכול לומר: "אם בארזים נפלה שלהבת, מה יאמרו אזובי הקיר".

איתן כבל: כלומר, משרדי הממשלה הם הראשונים לעסוק באפליה – מכוונת או לא מכוונת, זה לא רלוונטי.

איתן כבל: אני מתייחס לעובדות.

איתן כבל: בשנים בהן אני נמצא בכנסת, כמה דיונים עסקו בשאלה של שילובם של ערביי ישראל אקדמאיים ולא אקדמאיים בתוך המערכות.

איתן כבל: אני זוכר את עצמי כבר לפני כ-10 שנים מעלה הצעה דחופה לכנסת בפעם הראשונה - ומאז העליתי אותה יותר מפעמיים שלוש - המדברת על האפליה ואי קבלה בחברת חשמל ובגופים כאלה ואחרים.

איתן כבל: האמת היא, שאין גוף שיכול להתהדר ולומר: "אצלי זה לא קיים".

איתן כבל: המקום היחיד שקולטים בו ערבים זה ברשויות הערביות ובמערכת החינוך.

איתן כבל: במערכת החינוך זה מכורח הנסיבות.

איתן כבל: כאשר אתה בודק את האופן בו מתייחסים למורות ומורים במערכת החינוך, אתה מוצא עיוותים מאוד גדולים, ואני אומר לך את זה כמי שמתעסק עם זה ביום-יום.

איתן כבל: אני מכיר מישהי שנוסעת כל יום מטירה-טייבה עד רהט.

עפו אגבאריה: גם באום אל פאחם נוסעים לרהט כל יום.

איתן כבל: אני לא מכיר הרבה מורים יהודים שהיו נוסעים מנצרת לבאר שבע, אבל זה דיון אחר.

איתן כבל: זו תפיסה מעוותת.

איתן כבל: זו תפיסה שאין לה מקום.

איתן כבל: נהפוך הוא.

איתן כבל: אני רואה בזה את הדרך הכי חשובה, הכי נכונה להשתלבות של החברה הערבית בתוך החברה הישראלית.

איתן כבל: זה נראה לי, שזה אמור להיות ברור מאליו.

איתן כבל: מי שחושב שדחיקת הבעיה לשוליים תביא את הבעיה על פתרונה, לא מבין שזה רק מעצים את הלחצים.

איתן כבל: כאשר אתה דוחק הצידה מישהו שהוא לא למד, זו בעיה אבל עדיין הוא ימצא לעצמו כל פרנסה.

איתן כבל: כאשר מדובר באקדמאי, הוא מוצא את עצמו בבעיה פעמיים.

איתן כבל: הוא גם השקיע כל כך הרבה בלימודים, ואחר כך כאשר הוא מגיע למקומות עבודה אומרים לו: "יש לך כישורי יתר".

איתן כבל: הוא מוצא את עצמו נזרק מכל מקום.

איתן כבל: לכן, אני אשמח לשמוע מה נעשה.

איתן כבל: עכשיו יש תשדירים בעניין הזה, אבל זה צריך להיות הרבה יותר מאסיבי.

איתן כבל: אין לי ספק, שעכשיו יציגו לנו כאן נתונים שלא דומים לכלום, אבל אני אומר את הדברים במשקל של אבנים שחקו מים.

איתן כבל: כל פעם שניפגש המצב ישתפר, אבל זה אפילו לא כמו ריצת מרתון.

איתן כבל: כל פעם מוסיפים לי עוד נתון: "התקבל פה עובד", וכולנו מוחאים כפיים לעובד שהצליח להשתלב.

איתן כבל: בסך הכל יש בעיה גדולה, והבעיה מתחילה מהשירות הציבורי.

איתן כבל: אני מקווה, שהדיון הזה יהיה צעד נוסף כדי לשבור את הסטיגמות ואת הגזענות הקיימת בחברה הישראלית כלפי מיעוטים בכלל וערבים בפרט.

עפו אגבאריה: לפני שנשמע את מה שאתה רוצה לשמוע מנציבות שוויון ההזדמנויות, נשמע את המציע השני, חה"כ מוחמד ברכה.

מוחמד ברכה: אני חושב, שאלה שערכו את המחקר והסקר הזה היו צריכים להופיע כאן.

מוחמד ברכה: אנשים ממשרד ראש הממשלה ואנשים ממשרדים אחרים היו צריכים להגיע לכאן, מבלי לגרוע מכבודם של האנשים שכן נמצאים כאן.

מוחמד ברכה: גם העניין התחבורתי פעל לרעתנו היום, והדיון התקצר כתוצאה מכך.

מוחמד ברכה: זה דבר בלתי סביר לחלוטין.

מוחמד ברכה: לדעתי, אי אפשר לקיים דיון בהרכב חסר של נציגי הממשלה.

מוחמד ברכה: אי אפשר לקיים דיון ממצה במגבלות זמן שנוצרו בגלל בעיות שהן לא בידנו.

מוחמד ברכה: לכן, אני מציע שתקבע ישיבת המשך לנושא הזה.

מוחמד ברכה: הנושא הזה הוא יותר מדיי חשוב כדי לטאטא אותו מתחת לשולחן ולצאת ידי חובה בדיון מהיר.

מוחמד ברכה: בהמשך לדבריו של חברי, חה"כ איתן כבל, הדברים הם הרבה יותר חמורים ממה שבא לידי ביטוי בסקר המדובר.

מוחמד ברכה: די להזכיר את העובדה ש-89% מהאקדמאים בוגרי הנדסה ומחשבים אינם עובדים במקצוע אותו למדו.

מוחמד ברכה: רק 1.3% עובדים במקצוע שלמדו.

מוחמד ברכה: אני לא מדבר על ההדרה וההתייחסות, שלא מתחילות במעסיקים אלה בהתייחסות הממשלה ומדיניותה.

מוחמד ברכה: לפני כשנה התקיים דיון במליאת הכנסת, בהשתתפות ראש הממשלה, ואני העליתי את הנושא הזה במסגרת של 40 חתימות.

מוחמד ברכה: הבשורה של ראש הממשלה היתה, שעל מנת להתגבר על האבטלה הם מעודדים הקמת גני טרום חובה, על מנת לאפשר לנשים לצאת לעבודה, וגם מערך תחבורה ציבורית שיאפשר ניידות של עובדים.

מוחמד ברכה: הדבר העיקרי שם לא נאמר, ועד היום אני מצפה לתשובה מהממשלה ומראש הממשלה: למה להתייחס לאזרחים הערביים, לעובדים הערביים, לאקדמאים הערביים ככוח חירום או כוח מילואים לשוק העבודה בישראל?

מוחמד ברכה: למה צריך לקחת את הערבים למקום העבודה ולא להביא את מקום העבודה ליישובים הערביים?

מוחמד ברכה: זו השאלה הבסיסית, ואני לא מדבר על אזורי תעשייה שהוקמו על אדמות של יישובים ערביים.

מוחמד ברכה: ראה את העניין של ציפורית שהולך לנצרת עלית.

מוחמד ברכה: ראה את אזור התעשייה של ראש העין שבנוי על אדמות כפר קאסם.

מוחמד ברכה: ראה את אזור תפן הבנוי על אדמות היישובים הערביים, והם מקבלים פרורים.

מוחמד ברכה: זה דבר שהוא בלתי נתפס לחלוטין.

מוחמד ברכה: זו הבעיה הראשונה שהיא מעבר לדוח.

מוחמד ברכה: מי שיסקור את הדוח, יסקור אותו כי זה הוכן במשרד ראש הממשלה.

מוחמד ברכה: יסקרו אותו עם כל הנתונים החמורים שם.

מוחמד ברכה: הדבר המרכזי, שלא נמצא בדוח, זה שאת הבעיה הזו היא אפשר לקדם ולפתור במבצע של יחסי ציבור ופרסומות ברדיו שמטיפות לאנשים להעסיק ערבים.

מוחמד ברכה: הממשלה היא לא על תקן של מטיף השכונה.

מוחמד ברכה: היא קובעת מדיניות וסדר עדיפויות.

מוחמד ברכה: היא מקצה משאבים, היא מקצה תקציבים.

מוחמד ברכה: היא לא רק באה בטענות או מטיפה למגזר הפרטי.

מוחמד ברכה: מה היא עושה בעצמה על מנת לקדם תהליכים של השתלבות בעבודה?

מוחמד ברכה: זו השאלה הבסיסית.

מוחמד ברכה: השאלה השנייה היא לגבי הקריטריונים של חישוב האבטלה.

מוחמד ברכה: התבשרנו לא מזמן שאחוז האבטלה במדינת ישראל הוא 5.4%.

מוחמד ברכה: התגאו בממשלה שזה האחוז הנמוך מאז ומתמיד.

מוחמד ברכה: אחר כך נאלצו לקיים את המדידה לפי אמות המידה של ה-OECD, שמדינת ישראל כבר חברה בה, ואז פתאום האחוז הפך ל-7% ומשהו.

מוחמד ברכה: זה בגלל שהכניסו יישובים קטנים, שלא נכללו בחישוב הקודם.

מוחמד ברכה: אלה בעיקר יישובים של אוכלוסייה ערבית, ששם אחוזי האבטלה הגדולים.

מוחמד ברכה: יש דברים שלא מחושבים בתוך האבטלה – מסורבי העבודה או מסורבי רישום בלשכות התעסוקה בגלל שלא היו במסגרת עבודה מסודרת במשך תקופה ארוכה: עקרות בית או אנשים שמיצו את זכותם.

מוחמד ברכה: הם אמנם יצאו מהסטטיסטיקה אבל לא הלכו לעבודה.

מוחמד ברכה: לכן, נתוני האבטלה, כפי שהם באים לידי ביטוי בסקר ובלמ"ס, הם הרבה יותר נמוכים מהאמת.

מוחמד ברכה: אם אנחנו מדברים על פילוח האבטלה, שהיא קרוב ל-7%, אנחנו נגיע למסקנה שאחוז האבטלה בקרב היישובים הערביים הוא יותר גבוה.

קריאה: אבטלה סמויה.

מוחמד ברכה: אני לא מדבר על אבטלה סמויה.

מוחמד ברכה: אבטלה סמויה זה משהו אחר.

מוחמד ברכה: אבטלה סמויה מדברת על עשרה עובדים במקום מסוים שיכול לקלוט שלושה עובדים.

מוחמד ברכה: זה קיים בכל מיני מדינות עולם רביעי או חמישי.

מוחמד ברכה: במקום לשים מחשב, שמים חמישה פקידים כדי שכל פקיד ימלא שורה בטופס.

מוחמד ברכה: אנחנו לא מדברים על זה.

מוחמד ברכה: אם מפלחים את האבטלה בין ערבים ליהודים, שזה קרוב ל-7%, אנחנו מוצאים שבקרב היהודים יש אבטלה של 4%, שזה בעצם נחשב תעסוקה מלאה, בזמן שהאבטלה בקרב האזרחים הערביים היא יותר מ-18%.

מוחמד ברכה: זה פשוט אומר שלמצוקה ולאבטלה יש תווי פנים לאומיים המבוססים על גישה של הדרה וגזענות.

עפו אגבאריה: אז נכון אמר ראש הממשלה, שאם מוציאים את הערבים והחרדים מצבנו ב-OECD יותר טוב.

עפו אגבאריה: הוא כנראה שכח את האתיופים.

מוחמד ברכה: אם מוציאים את הפריפריה, שגם שם יש אבטלה של 10%-13%, אז במדינת תל-אביב, חדרה-גדרה, המצב מצוין.

מוחמד ברכה: אדוני היו"ר, אני חושב שמה שנדרש הוא מדיניות אחרת ולא אקמול ומראית עין של יחסי ציבור.

מוחמד ברכה: נדרשת מדיניות אחרת והקצאת משאבים.

מוחמד ברכה: היום אנחנו עומדים בפני הדיונים על תקציב 2013.

מוחמד ברכה: מבטיחים לנו מכות, העלאות מסים וכל מיני דברים כאלה.

מוחמד ברכה: אם רוצים לייצר צמיחה, צריכים לעשות מיצוי של כוח העבודה.

מוחמד ברכה: מיצוי של כוח העבודה הוא לשלב את האזרחים הערביים בשוק העבודה.

מוחמד ברכה: הסקר מדבר על אקדמאים, אבל מה עם האנשים שאינם אקדמאים וסובלים מאבטלה חמורה?

מוחמד ברכה: אם תהיה ישיבת מעקב, אני מבקש מנציגי הממשלה שיבואו עם ראייה לגבי מה יהיה בתקציב שנת 2013.

מוחמד ברכה: בנוסף, איך מעדכנים את נתוני האבטלה על מנת לטפל בבעיה.

מוחמד ברכה: דבר שלישי – תוכניות של תיעוש והבאת מקומות העבודה ליישוב הערבי במקום לקחת את הערבים ככוח מילואים לשוק העבודה הכללי בישראל.

עפו אגבאריה: אם היתה נוכחות של מקומות עבודה או אזורי תעשייה הנגישים לאוכלוסיות המודרות, המצב היה אולי קצת יותר טוב.

עפו אגבאריה: חה"כ מגלי והבה, בבקשה.

מגלי והבה: אני רוצה לברך את חבריי על שהעלו את הנושא לסדר היום.

מגלי והבה: הרי זה לא דיון יזום על ידי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אלא דיון בעקבות הצעה לסדר שהביאו חבריי, חה"כ כבל וחה"כ ברכה.

מגלי והבה: הם מעלים את זה שהעדר מדיניות של הממשלה בתחום הזה מביאה אותנו כל הזמן למפגש בצורה זו או אחרת בוועדה זו או אחרת.

מגלי והבה: אנחנו מעלים את הבעיה, אפילו שאחת הממשלות בשנת 2006 החליטה עד 2012 לקלוט 12% עובדים ערבים במגזר הציבורי.

מגלי והבה: כלומר, יהיו 12% עובדים ערבים בכל משרדי הממשלה.

מגלי והבה: כאשר אתה קובע מדיניות ואתה מקצה תקציבים ולא עומד במדיניות שקבעת, זה אומר הכל.

מגלי והבה: אנחנו בוועדה לחקירת קליטת עובדים ערבים רואים כל פעם את ההתפתלות של משרדי הממשלה השונים במגזר הציבורי, כאשר הם לא עומדים ביעדים ולא מביאים אותם למקומות הראויים.

מגלי והבה: אנחנו מדברים על אלפי אקדמאיים, על אנשים שמסוגלים, וזו נקודה שחשוב כל הזמן להעלות אותה.

מגלי והבה: כאן הפנייה לממשלה.

מגלי והבה: אני הייתי מצפה שיהיו כאן נציגי משרדי הממשלה ויתנו תמונת מצב.

מגלי והבה: אנחנו כל הזמן נלחמים על העובד או העובדת, ובסופו של דבר הציבור כולו סובל.

מגלי והבה: הנקודה השנייה: צריכים להסתכל בעיניים של אזרחי ישראל היהודים, ולהגיד להם: אנחנו חיים במדינה בה יש ערבים ויש יהודים.

מגלי והבה: צריך לראות דבר אחד שהוא חשוב – לתת לאותה אוכלוסייה שאתה חי איתה שנים את ההזדמנות להיות שותפה בעבודה.

מגלי והבה: הבעיה היא גם בקרב אוכלוסיות אחרות: לא מקבלים אנשים לעבודה כי הם עושים יותר מדיי מילואים, לא מכניסים אנשים לעבודה כי הם ערבים.

מגלי והבה: את הסטיגמות האלה צריך לשנות ולהוריד מהחשיבה של מקומות העבודה, מהמקומות שיכולים לקלוט הרבה אנשים.

מגלי והבה: אנחנו רואים את הפרסומות, אבל זה לא מספיק.

מגלי והבה: זו טיפה בים.

מגלי והבה: זה צריך להיות שכנוע עצמי.

מגלי והבה: ישקר זו חברה עם הון ענק, אבל יש שם 280 עובדים מהמגזר, שמסוגלים לעבוד עבודות תכנות אחראיות שמוכיחות את עצמן.

מגלי והבה: צריך לברך את המקומות האלה, וללחוץ שיקבלו.

מגלי והבה: האצבע צריכה להיות מופנית לראש הממשלה, שלא רק יצהיר הצהרות.

מגלי והבה: צריך לעשות מעשה, לשנות את המדיניות ולקלוט את העובדים.

מגלי והבה: אני מסכים עם חה"כ ברכה: לא מדובר רק באקדמאיים.

מגלי והבה: יש גם עובדים אחרים.

מגלי והבה: יש אזורי תעשייה ויש מפעלים.

עפו אגבאריה: יש פועלים שנוסעים קילומטרים.

מגלי והבה: אם הפרוטוקול יופנה לממשלה, למי שמתעסק בדברים האלה, אולי תרמנו את חלקנו.

מגלי והבה: כדאי לא להשאיר את הדיון האקדמי המצולם הזה בלי תוצאות מעשיות שישנו את המדיניות.

עפו אגבאריה: אני רוצה לציין, שזה חה"כ מהקואליציה.

עפו אגבאריה: אני רואה שיש כאן נציגים מכל משרדי הממשלה, פרט למשרד האוצר.

עפו אגבאריה: אני רוצה לפנות קודם לנציבות השוויון.

ג'נט שלום: גם אני רוצה לברך על הדיון הזה.

ג'נט שלום: יש חשיבות לשיח, יש חשיבות להעלות נושא שוב ושוב, כדי לגרום לפעולה ועשייה.

ג'נט שלום: בעקבות הדברים של חה"כ כבל, אני חייבת לציין שיש יחידות בהן יש ייצוג הולם לערבים בתפקידים בכירים.

עפו אגבאריה: כמה זה באמת מגיע אליכם?

עפו אגבאריה: כמה אתם באמת מטפלים בעניינים האלה?

עפו אגבאריה: האם מגיעות אליכם פניות מרובות?

ג'נט שלום: אנחנו מטפלים בעניינים האלה כמה שיותר.

ג'נט שלום: אני אתחיל בסקר המעסיקים האחרון שעשינו ב-2011, שהראה שהבעיה הזו היא לא חדשה.

ג'נט שלום: זה לא מהכתבה האחרונה ולא מהמחקר האחרון.

ג'נט שלום: 72% מהמעסיקים חושבים שהערבים מופלים בשוק העבודה.

ג'נט שלום: זה נתון מאוד גבוה.

מוחמד ברכה: אף אחד לא יעיד על עצמו כגזען.

ג'נט שלום: זה מה שהמעסיקים אמרו על עצמם.

מוחמד ברכה: כדי שאדם יעיד על עצמו כגזען, הוא צריך להיות עמוק בתוך הרפש הזה של גזענות.

ג'נט שלום: אני אומרת שאפילו המעסיקים מודעים לזה שיש אפליה בעבודה.

ג'נט שלום: זו היתה הכוונה של האמירה שלי.

ג'נט שלום: הנציבות מודעת לבעיה הזו מהיום שהיא קמה.

ג'נט שלום: אנחנו עוסקים באכיפה אזרחית של שוויון הזדמנויות בעבודה ובהטמעה של שוויון הזדמנויות.

ג'נט שלום: במהלך השנה האחרונה פיתחנו תוכנית אסטרטגית שבה בחרנו נושאים מרכזיים שבהם חייבים להתמקד.

ג'נט שלום: מדובר בשלושה נושאים: האחד הוא להרחיב את הרב-גוניות בשירות הציבורי.

ג'נט שלום: זה מתייחס למגזר הערבי המהווה 20% מהאוכלוסייה בישראל, אבל זה לא מתקרב לאחוזים של הייצוג שלו בשירות הציבורי.

ג'נט שלום: נושא דגל נוסף הוא שילוב של עובדים ערבים בשוק הפרטי.

ג'נט שלום: בשלב הזה אנחנו עובדים המון עם מעסיקים כדי לייצר תוכניות להטמעת שיווין.

ג'נט שלום: אנחנו עושים הכשרות למעסיקים כדי לייצר תוכניות להטמעת שוויון ולהביא ליישום - לעבור מהשלב של השיח לשלב של היישום.

ג'נט שלום: לגבי פניות ציבור – בשנת 2011 היו לנו 781 פניות ציבור, כאשר רק 2% מהם על רקע לאום.

ג'נט שלום: זה מצביע על שתי בעיות מבחינתנו: אנחנו עדיין לא נגישים מספיק לאוכלוסייה הערבית, למרות שאנחנו מנסים לעשות כמה שיותר אאוט ריצ'ינג.

ג'נט שלום: אני מזמינה את כל היושבים בחדר, כולל חברי הכנסת, להפנות אלינו את כל מי שנתקל באפליה.

עפו אגבאריה: האם יש פרסום שלכם במגזר הערבי, כדי שיוכלו לפנות אליכם?

עפו אגבאריה: האם אתם פונים לעיריות?

ג'נט שלום: אנחנו מנסים לעבוד כמה שיותר עם עיריות ורשויות מקומיות.

ג'נט שלום: הנציבות שלנו ואני עושים אאוט ריצ'ינג למעסיקים במגזר הציבורי ומגזר הפרטי, כאשר הנציבה האזורית שלנו בחיפה, מרים כבהא, מופיעה במגזר הערבי בפני נשים עובדות וגברים עובדים, ומנסה לייצר כמה שיותר שיח וכמה שיותר נגישות.

ג'נט שלום: אנחנו מתעתדים לצאת בקמפיין ציבורי, כדי להנגיש את עצמנו כמה שיותר לציבור.

ג'נט שלום: אנחנו גם זקוקים לעזרה שלכם כדי להנגיש את עצמנו.

עפו אגבאריה: האם האתר שלכם מתורגם לערבית?

ג'נט שלום: כן.

ג'נט שלום: האתר מתורגם לערבית.

ג'נט שלום: התמקדנו פה במגזר הציבורי.

ג'נט שלום: יש לי הצעה, ואני אשמח אם הוועדה תרים את הכפפה, וזה לבנות ביחד עם כל משרד ממשלתי תוכנית להטמעת שוויון, שתציב מטרות, יעדים מדידים ותבחן את הבעיות הקיימות והכשלים אצלו.

ג'נט שלום: רק על ידי מדידה, בחינה של המצב הקיים והצבת יעדים אפשר יהיה לייצר שינוי.

ג'נט שלום: אחרת, אנחנו רק מדברים על הצהרות, והצהרות לא מיושמות תמיד.

עפו אגבאריה: היו תביעות משפטיות בהן נתקלתם?

ג'נט שלום: היו שתי תביעות משפטיות.

עפו אגבאריה: סך הכל שתי תביעות?

ג'נט שלום: יש לנו 26 הליכים משפטיים, כאשר רק שניים עסקו בלאום.

ג'נט שלום: אחד עסק בפיטורין המאסיביים ב"כמעט חינם", שם פיטרו 20 עובדים ערבים בערב יום שישי.

ג'נט שלום: זה הגיע אלינו באותו ערב.

ג'נט שלום: הנציבות ייצגה אותם והוציאה צו מניעה לפיטורין שלהם.

ג'נט שלום: היום עורכי דין של הסיוע המשפטי מייצגים אותם בתביעות פרטיות כנגד "כמעט חינם".

ג'נט שלום: תיק נוסף היה נגד הרכבת, שקבעה קריטריון של שירות צבאי בקבלה לעבודה כתצפיתן, ובעקבות זה פוטרו 70 עובדים ערבים.

ג'נט שלום: הנציבות הופיעה כידיד בית הדין, ובית הדין קיבל את העמדה שלנו שקריטריון של שירות צבאי - שלא נובע מאופיו ומהותו של התפקיד, והנטל על המעסיק להראות שזה נובע מאופיו ומהותו של התפקיד - מהווה אפליה עקיפה נגד מי שלא שירת בצבא, בין היתר האוכלוסייה הערבית.

ג'נט שלום: אני אהיה איתכם כנה לגמרי: אנחנו "מחפשים בנרות" תיקים נוספים בנוגע ללאום.

ג'נט שלום: זה נמצא בראש סדר העדיפויות שלנו.

ג'נט שלום: אנחנו נשמח לקבל מכם כל פנייה של אזרח המביא בפניכם מידע על אפליה, כדי להרים את הכפפה ולפתח את זה יותר.

עפו אגבאריה: האם יש מישהו ממשרד ראש הממשלה?

רועי אסף: הרשות יזמה את הקמפיין הזה בשיתוף עם משרד התמ"ת.

רועי אסף: הרעיון הזה לא בא רק לתודעה.

רועי אסף: עשינו את זה בעקבות סקר דעות, שהראה שיש בהחלט בעיה תודעתית.

רועי אסף: הנתונים ששלחנו לעוזר שלך ושהוצגו בפני ממשלת ישראל, הם נתונים שמראים שהסיכוי שאדם שהעסיק ערבים יעסיק ערבים פעם נוספת הוא 94%.

רועי אסף: ברגע שמישהו עבר את הסף וכבר העסיק ערבים, הסיכוי שהוא לא יעסיק שוב יורד באופן משמעותי.

רועי אסף: כלומר, הוא כן יעסיק בהמשך.

רועי אסף: לכן, הקמפיין הזה בא כדי לשנות את התודעה של הציבור.

עפו אגבאריה: זאת אומרת שיש דעות מוקדמות או שיש הכוונה?

רועי אסף: כן, בדקנו את זה.

רועי אסף: אלה הנתונים ששלחנו לוועדה.

רועי אסף: אני מתחבר להערה של חה"כ כבל וחה"כ ברכה, ואומר שזו נכונות מוצהרת.

רועי אסף: בסקר שואלים: "אתה מוכן או אתה לא מוכן".

רועי אסף: זו המתודולוגיה של כל הסקרים בישראל.

רועי אסף: אתם ודאי יודעים לנסח שאלות יותר טוב ממני.

רועי אסף: כאשר שאלנו שאלות ישירות, ראינו שרבע מהאנשים לא רוצים.

רועי אסף: הקמפיין הזה בא על מנת לעודד אנשים כן לקבל אנשים לעבודה.

רועי אסף: נכון לבוקר זה, יש לנו 500 פניות ממעסיקים המעוניינים להעסיק עובדים אקדמאים ערבים.

רועי אסף: הם פונים אלינו, אנחנו יוצרים איתם קשר ומפנים אותם לכלים הייעודיים של הממשלה, בשיתוף פעולה הדוק עם משרד התעשייה והמסחר, על מנת לקדם את כל הכלים הממשלתיים ולהנגיש אותם לציבור.

רועי אסף: אתם הערתם פה הערה בנוגע לנציבות שירות המדינה.

רועי אסף: זה פחות נוגע לוועדה הזו ויותר נוגע לוועדה של חה"כ טיבי.

רועי אסף: צריך להזמין את נציבות שירות המדינה.

רועי אסף: החלטת המדינה היתה לעמוד ביעד של 10% ערבים מתוך עובדי המדינה בשנת 2012.

רועי אסף: היעד היום עומד על 8%.

רועי אסף: יש לציין לחיוב את הנציב הנוכחי, משה דיין, שעושה מאמצים גדולים מאוד על מנת לעמוד ביעד הממשלתי.

רועי אסף: כדאי מאוד להזמין את נציבות שירות המדינה שיתנו את התשובות שלהם.

עפו אגבאריה: האם יש תמריצים שאתם נותנים למעסיקים?

רועי אסף: יש מסלולי תעסוקה בתמ"ת.

רועי אסף: בגדול, יש סבסוד שכר.

רועי אסף: הנציגים מתמ"ת יסקרו את זה.

רועי אסף: צריך לציין, שיש ועדה להסרת חסמים בראשות מנכ"ל משרד המשפטים, גיא רוטקופף, שתפקידה להסיר את החסמים בכניסה לשירות המדינה.

רועי אסף: זה פחות קשור לדיון של הוועדה הזו.

רועי אסף: לגבי הנתונים – הנתונים מדברים בעד עצמם.

רועי אסף: לא צריך להיות גאון בשביל לנתח אותם.

רועי אסף: הנתון שהציג חה"כ ברכה, 1.3% בהייטק – אנחנו ביקשנו ממינהל מחקר כלכלה לנטרל את הנדסה אזרחית, בשביל לבדוק תעשיות ידע ולדעת כמה עוסקים במשלח ידם.

רועי אסף: חצי מהם עוסקים בהוראה.

רועי אסף: חלק מהסיבות לקמפיינים האלה ולמאמצים שאנחנו עושים מול חברות, ארגונים שעובדים איתנו ועם הממשלה באופן ישיר, הן על מנת להסיר את המחיצה הזו ולהכניס אנשים לעמדות פיתוח, עמדות משמעותיות.

עפו אגבאריה: כלומר, 1.3% אנשים בעמדות מפתח בהיי טק.

רועי אסף: אלה אנשים בעמדות פיתוח.

רועי אסף: בחברת היי טק יש אנשים נותנים שירותים, פקידים כמונו בממשלה, שגם מספקים חשבונאות.

רועי אסף: זו לא עמדת פיתוח במפעל היי טק.

רועי אסף: העמדה האמיתית היא מהנדסי הפיתוח, מהנדסי תוכנה ואפילו אנשים שעושים בקרה על התהליכים האלה.

רועי אסף: חשובה גם העמדה של העובד, ולא רק שבמפעל איקס יהיו הרבה עובדים ערבים במשרות של שירותים.

רועי אסף: חשוב שיהיה מדובר במשרות אמיתיות, שמתוכן אפשר לצמוח לתפקידי הנהלה, שמתוכן אפשר יהיה להתפתח.

רועי אסף: חברות כאלה נוצרות בצפון.

עפו אגבאריה: בינתיים החברות לא הגיעו.

רועי אסף: הגיעו.

עפו אגבאריה: מתי יצא הקמפיין הזה?

רועי אסף: ראש הממשלה השיק אותו ביום ראשון לפני שבועיים.

וילמה מאור: אז זו הצלחה.

וילמה מאור: אפשר להגדיר את זה כהצלחה.

רועי אסף: מבחינתנו, בוודאי.

רועי אסף: הוצאנו קמפיין, ו-500 אנשים פנו וביקשו להעסיק.

רועי אסף: חלקם אפילו אומרים שהם לא רוצים סבסוד ממשלתי אלא גישה למאגרי נתונים.

מוחמד ברכה: השאלה היא לא איך לקחת את העובדים למקומות עבודה מחוץ ליישובים הערביים, אלא כמה יישובים ערביים קיבלו אזור עדיפות ותמריצים לצורך תעשייה.

רועי אסף: הנושא של הדיון הוגדר סביב העסקת ערבים במגזר היהודי, וסביב הקמפיין שאותו הוצאנו.

מוחמד ברכה: השאלה קשה?

רועי אסף: יש לי תשובה בשבילך.

רועי אסף: תוכנית 4193 עברה ב-29 לינואר.

מוחמד ברכה: השאלה היא פשוטה: כמה יישובים, אם בכלל.

רועי אסף: יש יישובים.

מוחמד ברכה: אין.

מוחמד ברכה: כל עוד בעל חברה לא יקבל תמריצים והנחות ביישוב ערבי, אפילו אם הוא ערבי מדיר אל אסד, הוא יעדיף להקים את העסק שלו בכרמיאל ולא בדיר אל אסד.

מוחמד ברכה: אתה לא קובע מדיניות, אבל משרד ראש הממשלה מוכר לאנשים מילים ולא נותן פתרונות.

מוחמד ברכה: אני לא חושב, שהיום אפשר לייצר את המחזה הזה של מילים ועוד מילים.

מוחמד ברכה: עו"ד הדין ג'נט שלום מבקשת מאיתנו להעביר להם מקומות.

מוחמד ברכה: אני ציפיתי, שאנשים ממשרד ראש הממשלה וממשרד התמ"ת יתנו דברים מוחשיים, שהם ביסוד הפונקציות שהם אמורים למלא, ולא שוב ושוב הטפות ותלונות.

רועי אסף: אני אענה לך בקצרה, למרות שזה לא נושא הדיון.

רועי אסף: אתה יכול להזמין אותנו על נושא של אזורי תעשייה במגזר הערבי.

רועי אסף: הבעיה ידועה, ורוב הדברים שאתה אומר הם מדויקים.

רועי אסף: יש תוכנית 1539 שבונה אזורי תעשייה ביישובי מיעוטים.

רועי אסף: בנוסף, יש תוכנית חדשה שנקראת 4193, שעברה ב-29 לינואר ותוקצבה ב-730,000,000 שקלים, כאשר חלק ממנה הוא לבניית אזורי תעשייה.

רועי אסף: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם משרד התעשייה והמסחר.

רועי אסף: הבעיה שאתה מעלה היא ידועה.

רועי אסף: זה לא שאנחנו מתעלמים ממנה.

רועי אסף: הממשלה הקציבה לזה תקציב על מנת לפתור את הבעיה.

עפו אגבאריה: כבר הרבה שנים אנחנו שומעים שהולכים להקים אזורי תעשייה, אבל זה לא מתקדם.

רועי אסף: אם אתם רוצים לעשות דיון על אזורי תעשייה, אתם צריכים לתת לפקידות להתכונן.

רועי אסף: אם רוצים לעשות דיון מסודר וטוב, אנחנו נשמח.

מוחמד ברכה: כמה מתוך ה-730,000,000 שקלים הוא כסף חדש?

רועי אסף: תוכנית 4193 כולה היא כסף חדש תוספתי של טרכטנברג.

מוחמד ברכה: לא.

מוחמד ברכה: לקחו סעיפים ממקומות אחרים, אספו אותם והוסיפו קצת.

מוחמד ברכה: לא הכל כסף חדש.

רועי אסף: אני אמרתי את דבריי לפרוטוקול ולשידור.

רועי אסף: אם אתה רוצה להזמין דיון על אזורי תעשייה, נא להזמין את נציגי האוצר, אותנו ואת נציגי התמ"ת הממומנים על אזורי התעשייה.

מוחמד ברכה: לכן, הצעתי שתהיה ישיבת מעקב, כדי להגדיר תחומים שונים הקשורים בעניין הזה.

עפו אגבאריה: זה יהיה בישיבת ההמשך.

רועי אסף: אנחנו נשמח לענות על כל השאלות האלה.

רועי אסף: שימו לב, שאת הנתונים שאתם מצטטים אנחנו בממשלה הוצאנו.

רועי אסף: לא ישבנו והסתרנו אותם.

רועי אסף: המטרה היא להציף את הבעיות ולפתור אותן אחת-אחת.

רועי אסף: להגיד שזו בעיה שפשוט לפתור אותה ואפשר בשרביט קסמים לפתור אותה, לא.

רועי אסף: זה תהליך ארוך טווח, ולוקח הרבה מאוד שנים, עם תקציבים מרובים מאוד, בשביל להתגבר על הבעיה.

רועי אסף: אנחנו מציפים אותה, הממשלה מתקצבת את הקמפיין הזה מתקציבה, משרד ראש הממשלה מתקצב זאת מתקציבו, ויש תוכניות ממשלתיות רחבות היקף על מנת לענות על כל הטענות שאתה העלית – וחלקן הגדול נכון.

רועי אסף: אתם צריכים להחליט איפה גבולות הדיון.

עפו אגבאריה: נציגת משרד התמ"ת, בבקשה.

אימאן קאסם: התמ"ת נותן היום סיוע למעסיקים הרוצים להעסיק אנשים מהחברה הערבית, כולל הדרוזים, הצ'רקסים והבדואים.

אימאן קאסם: יש לנו היום מסלול סיוע למעסיקים, שנותן 25% מהשכר של כל עובד למשך 30 חודשים, לפי הוראת המנכ"ל 4.17.

אימאן קאסם: אתם מוזמנים להיכנס לאתר ולראות את הכללים.

עפו אגבאריה: זה לא שייך באיזה אזור מדובר, באזורי פיתוח או באזור הפריפריה?

אימאן קאסם: לא.

אימאן קאסם: כל מעסיק מהחברה היהודית, המעוניין להעסיק אנשים מהחברה הערבית, יכול לקבל בממוצע 25% מהשכר של כל עובד.

אימאן קאסם: זה מסלול טוב, ואולי מפה תצא הברכה.

עפו אגבאריה: במגזר הפרטי את מתכוונת.

אימאן קאסם: כן, במגזר הפרטי.

עפו אגבאריה: מה עם המגזר הממשלתי?

אימאן קאסם: יש יעד של הממשלה.

עפו אגבאריה: אין לכם נגיעה בזה?

אימאן קאסם: לא.

אימאן קאסם: הנקודה השנייה – אם המעסיק רוצה להכשיר את העובדים שלו, התמ"ת מסייע לו להכשיר אותם, לחנוך אותם וללוות אותם.

אימאן קאסם: נקודה שלישית – באגף להכשרה מקצועית ישנו מסלול שנקרא OGT .

אימאן קאסם: אם המעסיק קולט עובד עד עשרה עובדים, הוא יכול לקבל מענק על השכר של כל עובד.

אימאן קאסם: זה יכול להגיע ל-1,000 שקלים לכל עובד, כאשר במקביל המעסיק מתחייב להעמיד חונך שיחנוך את אותו עובד מהמגזר הערבי שנקלט באותו מקום.

אימאן קאסם: אם החונך חונך עובד עד שני עובדים, המעסיק מקבל עליו 1,000 שקלים.

אימאן קאסם: אם החונך חונך בין שלושה לעשרה עובדים, המעסיק מקבל 3,000 שקלים עבור כל עובד.

מוחמד ברכה: בעקיפין, זו עזרה למעסיקים.

מוחמד ברכה: זה סוג של שיפוי המעסיקים.

אימאן קאסם: זה תמריץ למעסיקים כדי לקלוט עובדים.

מוחמד ברכה: במקום לקחת עובד ב-3,000 שקלים, הם לוקחים עובד ב-2,000 שקלים והמדינה משלמת 1,000 שקלים.

מוחמד ברכה: זה לא נותן פתרונות יסודיים.

מוחמד ברכה: בסופו של דבר, גם כאשר מראית העין היא לשלב ערבים, זה לשלם למעסיקים.

מוחמד ברכה: זה להוריד מהעול של המעסיקים במקום לשלם זכויות.

אימאן קאסם: אבל אנחנו לא נותנים להם כסף חינם.

אימאן קאסם: זה רק במקרה שהם מעסיקים עובדים.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר, שהדיון הוא לא איך לעודד אי גזענות על ידי תשלום כסף.

איתן כבל: אתה לא פותר את הנושא הזה בזה שאתה אומר לו: "תקנה אטבים לאף וכדור נגד בחילה, קח 2,000-3,000 שקלים וכל הבעיות תיפתרנה".

איתן כבל: כל מה שנעשה זה בסדר.

איתן כבל: אף אחד מאיתנו לא בא ואומר: "אל תעשו".

איתן כבל: אנחנו רק מנסים להציף את הדברים.

איתן כבל: אני חשבתי שבנושא מהסוג הזה צריכים היו להיות פה מנכ"ל משרד ראש הממשלה ומנכ"לים של יתר המשרדים.

איתן כבל: זו בעיה חברתית הרבה יותר עמוקה מהנתונים המוצגים כאן.

איתן כבל: לא התכוונתי שיתקיים כאן דיון טכני.

מוחמד ברכה: זו גם התרומה הכי ריאלית לצמיחה.

איתן כבל: זה לא דיון טכני.

איתן כבל: מזה חששתי.

איתן כבל: הדיון הופך להיות טכני.

איתן כבל: אומרים: "יש שיפור פה ויש שיפור כאן", וכולנו נצא ונגיד יפה מאוד.

איתן כבל: אני אומר: "חברים יקרים, זאת בעיית יסוד, שהחברה הישראלית כולה צריכה להתמודד איתה, וזה אמור להתחיל מהראש – ממשרדי הממשלה".

איתן כבל: זה לא רק כמה אתה מעסיק.

איתן כבל: אם אתה נותן לו כסף, זה כמו גוי של שבת.

איתן כבל: אתה מסדר לו מישהו שיכבה לו את האור.

איתן כבל: פה אנחנו מדברים על בעיה קשה, שעוברת כחוט השני מתוך החברה הערבית לתוך החברה האתיופית וחלק מהחברה הרוסית.

איתן כבל: זה לא נושא שמונח פה לפתחנו.

איתן כבל: הוא הרבה יותר גדול ממה שמוצג.

איתן כבל: זה מסוג אותם נושאים, שעד שהוא לא מתפוצץ בצורה אלימה אף אחד לא מתעסק איתו.

איתן כבל: אחר כך כולם אומרים: "מה קרה?

איתן כבל: היו נתונים".

איתן כבל: זה לא דיון טכני.

איתן כבל: יכולנו לקבל את כל מה שנאמר.

איתן כבל: כבר ראינו את הנתונים.

איתן כבל: אנחנו רוצים לראות איך המערך הממשלתי מציג את ההתמודדות עם הגזענות בחברה הישראלית כאתגר.

איתן כבל: מי שחושב שהוא גזעני רק כלפי ערבים, הוא טועה.

איתן כבל: "הוא ערבי, מותר".

איתן כבל: זה לא עובד כך.

איתן כבל: אני מוכן לחתום, שמי שלא מקבל את הערבי, הוא גם לא מקבל את האתיופי ולא מקבל את הקבקזי.

איתן כבל: אני אגיד עוד דבר: זה לא קשור אם אתה ימני או שמאלי.

איתן כבל: מי שמנסה לייצר הפרדה, זה לא נכון.

עפו אגבאריה: זה לא שייך.

איתן כבל: זה חותך.

איתן כבל: זה מלמעלה עד למטה.

איתן כבל: זה חוצה את החברה הישראלית.

איתן כבל: אף אחד לא יכול לטפוח לעצמו על השכם ולומר: "אצלי זה לא קיים".

עפו אגבאריה: עניין הגזענות הוא חוצה מפלגות.

עפו אגבאריה: אני יודע על מעסיקים, שהם חברי מרכז ליכוד או חברי ישראל ביתנו והם מעסיקים ערבים, ואחרים לא.

איתן כבל: אני בטוח.

איתן כבל: לא רציתי להיכנס לרמות האלה.

עפו אגבאריה: זה איום ונורא.

עפו אגבאריה: אנחנו נשמע את מר משה נסים משירות התעסוקה.

משה ניסים: אנחנו בשירות התעסוקה מכירים את הבעייתיות של התעסוקה במגזר הערבי לא דרך סקרים אלא דרך הרגליים.

משה ניסים: אתם יכולים לקיים עוד מיליון ישיבות – וכמו שחה"כ איתן כבל אמר, כבר היו ישיבות והיו הצעות – אבל אני אומר לכם כאיש שירות תעסוקה ותיק, שאנחנו מתמודדים עם הנושא הזה של תעסוקת עובדים במגזר הערבי – ואני עוסק בזה כבר 25 שנים ואני מכיר את זה מכל הכיוונים – ויש רק דבר אחד שיכול לעשות טיפול שורש משמעותי, וזה להביא לתוך הערים האלה מקומות עבודה.

משה ניסים: זה יעזור לנו כשירות תעסוקה לפתור את הבעיה הזו.

משה ניסים: אני מנהל מחוז של כמעט 30,000 דורשי עבודה בחודש.

משה ניסים: שליש מהם הם מהמגזר הערבי.

מוחמד ברכה: מאיפה מתחיל המחוז שלך?

משה ניסים: מבית שאן עד אריאל, כולל ואדי עארה.

משה ניסים: הלשכה הערבית הכי גדולה שלנו היא לשכת אום אל פאחם.

מוחמד ברכה: כולל חדרה.

משה ניסים: כולל חדרה, כולל נתניה, כולל כפר סבא, רעננה, ראש העין ואריאל.

משה ניסים: יש לנו בעיות קשות מאוד עם המגזר הערבי.

משה ניסים: המאפיין העיקרי של הלשכות האלה, הוא שכמעט 80% מהם הם תובעי הבטחת הכנסה.

משה ניסים: אלה אנשים שהם לא ניידים.

משה ניסים: יש לנו בעיות קשות של ניידות.

משה ניסים: בנוסף, בעיות עם מגבלות הדת.

משה ניסים: נשים לא יכולות לחזור מאוחר הביתה.

משה ניסים: אם אני לוקח את האזור הקרוב לאום אל פאחם – פארק התעשיות בקיסריה משווע לידיים עובדות בתחום התעשייה.

משה ניסים: דורשי עבודה מוואדי עארה לא יכולים לעבוד שם בגלל שאין להם איך להגיע.

איתן כבל: האם אין תחבורה ציבורית?

משה ניסים: אין תחבורה ציבורית ישירה, ואנחנו מתריעים על זה כבר שנים רבות.

עפו אגבאריה: אין תחבורה ציבורית.

משה ניסים: השבוע היימן ואני היינו יחד בסיור במרכז התעסוקה ובלשכת התעסוקה באום אל פאחם, ואמרתי לו שאם יעשו צעדים בעניין הזה אני אפילו מוכן להתחייב לכמויות של השמות.

משה ניסים: יחד עם זאת, מתוך היכרות אישית עם מעסיקים, אני יכול לומר שמעסיקים מסוימים לא מעוניינים שתהיה התקהלות אתנית אצלם בתוך המפעלים.

משה ניסים: זה לאו דווקא ערבים.

משה ניסים: מדובר גם ברוסים ובאתיופים.

משה ניסים: הם אומרים: לפעמים יש קבוצה של אנשים במחלקה המדברת בשפה שלהם, וזה מהווה בעיה מבחינתנו.

עפו אגבאריה: אבל יש הבדל.

עפו אגבאריה: לפעמים מסתתרים מאחורי השפה.

איתן כבל: אני אנסה לגעת בזה בצורה פחות עדינה.

איתן כבל: הדיון הוא קודם כל על אקדמאים.

איתן כבל: אנחנו לא מנסים לפתור עכשיו את כל הבעיות של המגזר.

איתן כבל: אני אומר לך, שהגזענות היא ברמות כאלה שלהעסיק עובד ערבי בעבודות של ניקיון או בעבודות שחורות זה מתקבל באופן טבעי.

איתן כבל: גם אם המעסיק יגיד שהוא לא רוצה יותר מדיי ערבים אצלו.

איתן כבל: אני מנסה לגעת בדברים כמו שהם ולא לנסות ליפות אותם.

איתן כבל: שיהיה ערבי מהנדס?

איתן כבל: זה גדול עליו.

איתן כבל: חלקנו אפילו לא מסוגלים לחשוב בשפה כזו.

איתן כבל: "עבודה ערבית" זו לא המצאה שהומצאה על ידי ערבים.

איתן כבל: הקרב בדיון הזה, עוד לפני חיסול החסמים הבירוקרטים, הוא על חיסול החסמים בראש.

איתן כבל: זה הצעד היותר גדול.

משה ניסים: לדעתי, לישיבות הבאות אתם צריכים להזמין גם את נציגי משרד החינוך, כי אלה בעיות חינוכיות ומנטאליות.

איתן כבל: מסכן משרד החינוך.

איתן כבל: הכל נזרק לשם.

ג'נט שלום: דווקא פה אנחנו מרימים את הכפפה.

ג'נט שלום: לגבי מעסיקים – אין צורך במשרד החינוך.

ג'נט שלום: זה אולי לגבי מחנכים, וגם שם אנחנו מתחילים בפרויקט עם משרד החינוך.

ג'נט שלום: כפי שאמרתי קודם, אנחנו עושים הכשרות למעסיקים, ובשנה הקרובה אנחנו נצא במכרז גדול עם תקציב רחב להכשרת נרחבות למעסיקים בנושא גיוון ושוויון במקומות העבודה, המדבר בדיוק על הנושאים האלה.

עפו אגבאריה: כל הדיון הוא על שוויון במקומות עבודה.

עפו אגבאריה: מי שצריך היה להיות נוכח פה אלה הם אנשים שיכולים לתת פתרונות, אנשים בעלי עמדות, כמו מנכ"לים, שרים ואפילו ראש הממשלה.

איתן כבל: יש שיח.

איתן כבל: כאשר אלה שלמעלה מדברים בשפה שאינה מותירה ספק, יותר קל לאלה שלמטה להתחבר לדברים האלה.

ג'נט שלום: אין ספק.

ג'נט שלום: לכן, הוצאנו בשנה האחרונה פיילוט שיוביל אחר כך את המכרז.

ג'נט שלום: הזמנו 30 מנכ"לים וסמנכ"לים מחברות פרטיות לקורס באוניברסיטת תל-אביב שעסק בגיוון ושוויון הזדמנויות.

ג'נט שלום: זה היה מאוד מוצלח, ואנחנו מתכוונים להרחיב את זה לקורסים הרבה יותר רחבים ולהגיע לכמה שיותר מעסיקים בדרגות בכירות, כדי להביא את השינוי מלמעלה, כי זה באמת מאוד חשוב.

רועי אסף: אני חייב לציין, שלנשיא המדינה יש יוזמה בתחום.

רועי אסף: לפני שנה וחצי הוא הזמין את כל חברות ההיי טק אליו לבית הנשיא, שאל כמה עובדים ערבים מה המצב אצלם ועשה על זה מעקב.

רועי אסף: בשבוע שעבר הייתי במילואים, אבל כל החברות האלה נפגשו והודיעו שהם העסיקו כבר 250 איש, וזה לא בהכרח בשביל סבסוד ממשלתי.

רועי אסף: פה נשיא הממשלה נתן את כל כובד משקלו בעניין.

עפו אגבאריה: שמענו גם על התוכניות האלה של נשיא המדינה, אבל מתי זה ייצא לפועל.

עפו אגבאריה: בינתיים אנחנו רק שומעים הצהרות.

עפו אגבאריה: אני רוצה לסכם את הישיבה.

עפו אגבאריה: הוועדה קוראת לממשלה לא להסתפק בקמפיין לשילוב אקדמאים ערביים בעבודה, ולגבש מדיניות שתגובה בהקצאת משאבים לעידוד מעסיקים לקליטת עובדים ערבים ולשילובם של האקדמאים הערבים במגזר הציבורי.

עפו אגבאריה: הוועדה קוראת לממשלה להקצות בתקציב 2013 משאבים לבניית אזורי תעשייה ביישובים הערבים, וליצור תמריצים לעידוד משקיעים במגזר הערבי.

עפו אגבאריה: אני קובע שנקיים ישיבת מעקב בנוכחות מנכ"לים, בדרג שמחליט ולא רק בדרג פקידים.

עפו אגבאריה: תודה רבה, הישיבה נעולה.