ועדת הכנסת, כנסת 18, פרוטוקול מספר 294, 2012-07-10 11:00

יריב לוין: רבותי, אני פותח את הישיבה, על סדר יומנו: הצעת חוק בתי הדרוזיים (תיקון), התשע"ב-2012 (כ/474), הכנה לקריאה שניה ושלישית.

יריב לוין: בעקבות הדיון שהיה בישיבה הקודמת, כאשר למעשה לא היו חילוקי דעות אמתיים ביחס למהות החוק אבל התעוררה השאלה סביב מועד תחולתו, שאלה שהועלתה גם בדיון הזה, גם בדברים שהעלה בפני חבר כנסת דוד אזולאי וגם כמובן דברים שאמר מר והבה והבה הנציג המכהן.

יריב לוין: בסופו של דבר אני מבין שעל דעת חברי הכנסת כולם ישנה הסכמה שמועד תחולת החוק יהיה מ-1.1.2013, בדרך שאני מבין גם מקובלת על חבר הכנסת דוד אזולאי.

יריב לוין: אני מציע שזה הנוסח שאנחנו נקריא, אם תרצו, תוכלו להעיר כל הערה.

יריב לוין: אתה רוצה שנעשה את ההקראה?

שכיב מוראד שנאן: אין שום בעיה, נעשה את ההקראה.

יריב לוין: אם כך אני מציע שנקריא ולאחר מכן התייחסויות.

ארבל אסטרחן: מונח בפניכם נוסח שכולל שני סעיפים, הסעיף הראשון זהה לסעיף שהיה בנוסח הכחול ועבר קריאה ראשונה והוא מתייחס להרכב ועדת המינויים לקאדים מד'הב.

ארבל אסטרחן: חלק ממנו זה עניין טכני שמחלק את חברי ועדת המינויים, מחלק את זה לפסקאות, מה שאתם רואים בפסקאות (1), (2), (3), (4) ו-(6).

ארבל אסטרחן: הסעיף היום מונה את כל חברי ועדת המינויים במן רצף כזה, בלי חלוקה לפסקאות, אז לפני יושב ראש המועצה, הוא יסומן (1).

ארבל אסטרחן: לפני ראש בית הדין לערעורים יסומן (2).

ארבל אסטרחן: הקטע המהותי זה הקטע שמסומן כפסקה (5), שהוא בא להחליף את ההסדר שקבוע היום לגבי נציגי הכנסת בוועדת המינויים.

ארבל אסטרחן: כמו שאמרנו בישיבה הקודמת, גם היום יש שני נציגים לכנסת, אבל היום אחד הנציגים הוא חבר כנסת דרוזי – ויש התייחסות גם מה קורה אם יש חבר כנסת דרוזי אחד – והנציג השני של הכנסת בוועדת המינויים יכול להיות חבר כנסת דרוזי או דרוזי שאינו חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: הצעת החוק הזאת באה למנוע מצב שבו כאשר יש חברי כנסת דרוזיים שכשירים ומעוניינים לכהן בוועדת המינויים, בכל זאת יכול להיבחר מי שאינו חבר כנסת ולתת עדיפות לחברי הכנסת.

ארבל אסטרחן: הנוסח שמוצע, אני אקריא אותו: חברי הוועדה יהיו שני חברי כנסת דרוזים שתבחר הכנסת, ובלבד שהיו שני חברי כנסת דרוזים הכשירים לכהן כנציגי הכנסת בוועדה.

ארבל אסטרחן: זה הכלל.

ארבל אסטרחן: ב"כשירים", יש לנו הוראות בתקנון הכנסת, שיכולה להיות אי כשירות בשל הרשעה או הגשת כתב אישום.

שכיב מוראד שנאן: כמו שהיה עם אחד הח"כים בכנסת הקודמת.

ארבל אסטרחן: זה מצב שמונע כשירות.

שכיב מוראד שנאן: אגב, לפני שממשיכים, אנחנו מבקשים להשתתף בצערו של והבה והבה על פטירת אחותו, הוא אמור לשבת שבעה ולמרות זאת הוא נמצא אתנו.

שכיב מוראד שנאן: אני ניחמתי אבלים שם ואני מנחם פה.

יריב לוין: אנחנו כמובן מצטרפים.

והבה והבה: אני חייב לציין, ששכיב הגיע אלי הביתה לנחם אבלים וזה מחייב אותי להיות היום עדין.

ארבל אסטרחן: אמרנו שהכלל הוא שני ח"כים דרוזים שהכנסת בוחרת, הם תמיד צריכים להיבחר בבחירות.

ארבל אסטרחן: ואז אומרת פסקת משנה (ב): לא היו שני חברי כנסת דרוזים או שהכנסת לא בחרה בשני חברי כנסת כאמור – זאת אומרת, היה רוב נגדם – תבחר הכנסת כנציגיה בוועדה דרוזים שאינם חברי הכנסת, בבחירות שבהן רשאים להתמודד רק מי שאינם חברי הכנסת.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם לא נבחרו הח"כים הדרוזים, יכולות להיעשות בחירות רק למי שאינם ח"כים.

ארבל אסטרחן: לא יכול להתמודד פתאום חבר כנסת שלא נבחר.

שכיב מוראד שנאן: הסעיף הזה לא מסתדר לי.

שכיב מוראד שנאן: אני מבין את מה שאמר חבר הכנסת יריב לוין בפעם הקודמת, שאם ייבחר חבר כנסת שלא מקובל בדעותיו על הרכב כזה או אחר של קואליציה כזאת או אחרת שתהיה, ימנית, מרכז או שמאל, לא משנה איזה קואליציה, אני לא חושב שזה צריך להיות השיקול.

ארבל אסטרחן: זו בחירה חשאית, כל חבר כנסת שוקל עבור מי הוא מצביע.

שכיב מוראד שנאן: כאשר ישנם חברי כנסת דרוזים מכהנים, הם צריכים להיות בעלי העדיפות המוחלטת להיות נציגי הכנסת, זה מה שחשבתי כשבאתי לתקן את החוק.

ארבל אסטרחן: בלי בחירה?

שכיב מוראד שנאן: לא.

שכיב מוראד שנאן: אין מצב שהוא בלי בחירה.

ארבל אסטרחן: זה מה שכתוב.

שכיב מוראד שנאן: יש כאן פתח ליצירת מצב של קומבינה פוליטית שיכולה בדרך כזאת או אחרת למנוע את בחירתה.

יריב לוין: אם הכנסת מחליטה שהיא לא רוצה את הנציג הזה, אז היא לא רוצה אותו.

שכיב מוראד שנאן: אבל אין מצב שלא ייבחר.

יריב לוין: יש מצב.

ארבל אסטרחן: מצביעים בעד ונגד, רוב או נגד.

שכיב מוראד שנאן: נגיד הקואליציה 61 מנדטים, החליטה שהיא לא רוצה את איקס והיא שמה 61 נגד.

שכיב מוראד שנאן: בכל זאת יש 59 ח"כים אחרים שתמכו בו.

שכיב מוראד שנאן: יש פה מצב של לבטל, זה לא עיקרון של דמוקרטיה מתגוננת, זה הרבה מעבר לזה, שאתה מבטל 50%.

יריב לוין: אבל זו בחירה.

יריב לוין: לבוא ולהגיד שלחבר כנסת יש עדיפות בבחירה, זה הגיוני.

יריב לוין: לבוא ולהגיד שחבר כנסת שלא נבחר, שהרוב במליאה הצביע נגדו ובכל זאת מייצר איזה מסלול שהוא נבחר, בעיניי זה לא יכול להיות.

יריב לוין: לא יכול להיות, אם הכנסת החליטה שהיא לא בוחרת בו, לא יהיה.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, הסיטואציה הזאת שנקלענו אליה, עכשיו לשמחתנו הרבה יש שישה חברי כנסת, אבל אז לא היה ולכן היו מועמדים מחוץ לכנסת.

שכיב מוראד שנאן: ידידי, לא מדובר במצב של חבר כנסת אחד.

שכיב מוראד שנאן: כאשר מדובר בח"כ אחד, זה ברור שצריך לקחת מישהו חיצוני, אבל אני מדבר על כך שיש שני חברי כנסת, האחד מהקואליציה והשני באופוזיציה.

שכיב מוראד שנאן: אני רוצה שיהיה מקסימום ייצוג למקסימום רצון הציבור.

יריב לוין: אבל אם הכנסת החליטה שהיא לא רוצה את אותו נבחר, היא לא רוצה אותו.

דוד אזולאי: מה שאתה אומר בעצם, גם ההוא שלא נבחר, בוא נכניס אותו.

שכיב מוראד שנאן: זה מה שאני רוצה.

יריב לוין: לא יהיה, זה אי אפשר כי אז אין - - -

שכיב מוראד שנאן: אני לא רוצה ליצור מצב שהוא לא יכול להיבחר.

חמד עמאר: איך זה בקאדים?

ארבל אסטרחן: בקאדים, בכל יתר הוועדות אין אפשרות לצאת החוצה לאנשים שהם אינם חברי כנסת, רק לגבי קאדים מד'הב יש אפשרות ללכת למי - - -

שכיב מוראד שנאן: אני רוצה שהכנסת תבחר גם חבר כנסת לא דרוזי להיות חבר מטעמה.

יריב לוין: רבותי, המקרה של הקאדי מד'הב הוא מקרה שונה מאשר אצל הקאדים.

יריב לוין: למה?

יריב לוין: כי אצל הקאדים מספר חברי הכנסת הפוטנציאליים להיבחר הוא יותר גדול.

יריב לוין: חוץ מזה, על אחד המקומות יכול להיבחר גם יהודי.

יריב לוין: אצל קאדי מד'הב, עד היום היתה קביעה בבחירה שעשו בשעתו בין הרצון שייבחרו חברי כנסת גם אם הם לא דרוזים לבין הבחירה של אדם מחוץ לכנסת ובלבד שיהיה דרוזי, היתה החלטה שבאה לידי ביטוי בחוק הקיים, שמעדיפים שבכל מקרה יכהן דרוזי גם אם הוא לא חבר כנסת, על פני האופציה הראשונה.

יריב לוין: אם מישהו רוצה לשנות את זה, צריך לעצור פה את הדיון, לחזור לממשלה, אין שום אפשרות לעשות שינוי כזה בשלב הזה, בנקודה הזאת, בצורה הזאת.

יריב לוין: אם לא רוצים את הדבר הזה ונשארים עם המצב שאנחנו משאירים את הוועדה כמורכבת מנציגים שהם בני העדה בלבד, התוצאה של העניין הזה היא, שאם אין מספיק חברי כנסת או לחילופין חברי הכנסת שישנם לא מצליחים לקבל את אמון הכנסת, צריך לבחור מישהו מבחוץ.

יריב לוין: אי אפשר לרבע את המעגל הזה, אין דרך אחרת.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אני אתך בנקודה הזאת, אני לא חושב שיכול להיות מצב שמישהו יעמוד לבחירה ולא ייבחר ואחרי זה לבוא ולומר, בגלל שהוא חבר כנסת – אני לא יכול לקבל דבר כזה.

חמד עמאר: חבר כנסת שנמצא בכנסת ולא מצליח להיבחר מתוך חברי הכנסת שהוא עובד אתם - - -

דוד אזולאי: אפשר להכניס גם יהודים שייכנסו לוועדה.

חמד עמאר: לא, אני לא חושב שצריך לפתוח את זה ליהודים.

שכיב מוראד שנאן: אני לא נגד יהודים, אין לי בעיה.

יריב לוין: אם זה מה שתרצו, אנחנו חוזרים לוועדת שרים.

חמד עמאר: לא, אמרתי שאני מקבל את עמדת היושב ראש, אני חושב שמי שלא מצליח להיבחר שלא יהיה חבר בוועדה.

יריב לוין: כן, בוודאי, לא יכול להיות אחרת, אחרת אין הליך של בחירה, יש הליך של מינוי אוטומטי.

יריב לוין: זה לא יכול להיות.

שכיב מוראד שנאן: למה לא?

חמד עמאר: למה שיהיה מינוי אוטומטי?

יריב לוין: למה?

יריב לוין: בגלל שיכול להיות מצב, שיש פה חבר כנסת ששייך לקבוצת שוליים, שהרוב המוחלט בכנסת לא מקבל אותו ולא רואה אותו כאדם שיכול לייצג את הכנסת - - -

דוד אזולאי: היינו בסיטואציה כזאת, אתה יודע בדיוק למי אני מתכוון.

יריב לוין: לכן זה לא יהיה.

יריב לוין: אני אומר לכם שוב, האפשרויות הן שתיים, או שאנחנו נשארים רק עם נציגים דרוזיים ואז אם לא נבחר חבר הכנסת, הוא יצא מהמשחק ובוחרים מישהו מבחוץ.

יריב לוין: או שאנחנו רוצים להוציא את העניין הזה ולפתוח אותו ליהודים, אז אנחנו צריכים לחזור לוועדת שרים.

שכיב מוראד שנאן: אני אומר לך חד משמעית, אני לא שלם עם הסעיף הזה, אני מבין את המקרה הקיצוני שאתה מדבר עליו, אבל לדעתי בכל זאת יש פה פתח לקומבינה פוליטית.

יריב לוין: מה זה פתח לקומבינה פוליטית?

יריב לוין: כל בחירה שנעשית במליאת הכנסת היא בחירה פוליטית.

יריב לוין: נבחרים נציגים של הכנסת, הם נציגים פוליטיים.

יריב לוין: אנחנו לא בוחרים על פי הכישורים, אנחנו בוחרים בחירה פוליטית.

שכיב מוראד שנאן: אני לא אוהב את זה, לדעתי זה לא נכון אבל אני רוצה שהחוק יעבור ולכן אני מקבל את זה לעת עתה.

שכיב מוראד שנאן: אני אביא תיקון אחר כשיהיה יושב ראש ועדה אחר שילך על פי הראש שלי.

יריב לוין: אתה צריך לעבור את ועדת השרים לחקיקה אם אתה רוצה לעשות שינוי כזה.

שכיב מוראד שנאן: אני אעשה שינוי, אבל בואו קודם נעביר את החוק.

ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי, הח"כים אף פעם לא יתמודדו מול מי שאינם ח"כים, קודם יהיו בחירות לכנסת, רק אם הם לא נבחרו או שלא היו, יכולים להתמודד מי שאינם ח"כים, אלה מול אלה.

שכיב מוראד שנאן: מי הכניס את זה?

ארבל אסטרחן: זה היה גם בנוסח הכחול.

דוד אזולאי: זה לא חדש, זה היה גם בהצעת החוק המקורית.

שכיב מוראד שנאן: בסדר, אני רוצה להעביר את החוק, אז תמשיכי.

ארבל אסטרחן: אם היה רק חבר כנסת דרוזי אחד כשיר שרוצה להתמודד או שהכנסת בחרה רק חבר כנסת אחד, תבחר הכנסת כנציגה הנוסף בוועדה דרוזי שאינו חבר כנסת, וגם אז יוכלו להתמודד רק מי שאינם ח"כים.

שכיב מוראד שנאן: כשיעשו הצבעה בין שני חברי כנסת, אחד קיבל 40 קולות, איך זה נקבע, רק אם רוב שמתנגד נגד הח"כ השני - - -

יריב לוין: העניין פשוט, אם ישנם שלושה מועמדים, כל חבר כנסת יהיה רשאי לסמן שני שמות, השניים הראשונים שקיבלו הכי הרבה קולות נבחרו ובזה נגמר העניין.

יריב לוין: אם נוצר מצב שיש רק שני מועמדים, על כל אחד מהמועמדים כל חבר כנסת יצביע בעד או נגד.

יריב לוין: אם יתברר שלאחד או שניים מהם, יש יותר קולות נגד מאשר בעד, הוא לא נבחר.

ארבל אסטרחן: זה כתוב היום בתקנון הכנסת, תקנון הכנסת מסדיר את דרך ההצבעה לכל הוועדות והוא אומר כך: חבר כנסת יקבל טופס ובו שמות המועמדים בציון מספר נציגי הכנסת שיש לבחור.

ארבל אסטרחן: היה מספר המועמדים כמספר נציגי הכנסת שיש לבחור, יתאפשר גם סימון של התנגדות.

ארבל אסטרחן: בדיוק כפי שיו"ר הוועדה ציין.

ארבל אסטרחן: אם מספר הנציגים כמספר המועמדים, אפשר בעד ונגד.

ארבל אסטרחן: אם יש יותר מועמדים - - -

שכיב מוראד שנאן: והתקנון קדוש, נכון?

יריב לוין: התקנון לא קדוש, אפשר הכול לשנות, אבל זה ההסדר שקיים היום.

יריב לוין: רוצים לשנות?

יריב לוין: אפשר הכול רק צריך היגיון.

שכיב מוראד שנאן: איך אני יכול לשנות את התקנון?

ארבל אסטרחן: אפשר לפנות לוועדת הכנסת.

חמד עמאר: מה שאת אומרת עכשיו, אם יש שלושה חברי כנסת, בכל מקרה יהיו שני חברי כנסת.

יריב לוין: נכון.

חמד עמאר: אם יש רק שני חברי כנסת, יכול להיות מצב - - -

שכיב מוראד שנאן: אם יש רק שניים, שם הקומבינה.

ארבל אסטרחן: גם כשיש שלושה מועמדים, יכול להיות שאחד מהשמות, יסמנו אותו ואז הוא לא ייבחר.

ארבל אסטרחן: אם יש שלושה מועמדים - - -

שכיב מוראד שנאן: אין מצב של אפס כי אז הוא יסמן את עצמו.

ארבל אסטרחן: נכון.

והבה והבה: למה אתה חושב שחבר כנסת שמתמודד מול איש ציבור ומפחד להתמודד מולו - - -

שכיב מוראד שנאן: זו סוגיה שאנחנו לא דנים בה כרגע.

שכיב מוראד שנאן: למה אני חושב?

שכיב מוראד שנאן: כך אני חושב.

והבה והבה: למה מגיע לו שריון מראש, בגלל שהוא חבר כנסת?

שכיב מוראד שנאן: לא אמרתי.

שכיב מוראד שנאן: אני אישית מאמין בדבר פשוט, שנציגי הכנסת קודם כל צריכים להיות חברי כנסת.

יריב לוין: כן, אבל הם צריכים להיבחר.

יריב לוין: אם הכנסת לא רוצה שמישהו ייצג אותה, מה אתה רוצה לעשות אתו, לבחור אותו בכוח?

שכיב מוראד שנאן: אני מסכים.

שכיב מוראד שנאן: ההצעה המקורית שלי היתה - - -

שכיב מוראד שנאן: אז תיצמד למה שהצעת, מה הבעיה?

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ד) מדבר על עד מתי מכהנים.

ארבל אסטרחן: חבר כנסת דרוזי שנבחר לכהן כנציג הכנסת בוועדה יכהן כל עוד הא חבר כנסת, ואם תמה כהונת הכנסת, עד שתבחר הכנסת החדשה חבר אחר במקומו.

ארבל אסטרחן: זה ביטוי שקיים בכל החוקים שנוגעים לוועדות, שופטים, דיינים, קאדים.

ארבל אסטרחן: זה חבר כנסת, הוא מכהן עד שמסתיימת כהונת הכנסת.

ארבל אסטרחן: לגבי אם מתחילה כנסת חדשה - - -

שכיב מוראד שנאן: לא, מה קורה עם כניסתו של חבר כנסת לא בתחילת הכהונה של הכנסת?

שכיב מוראד שנאן: אני למשל לא נכנס אף פעם בהתחלה, תמיד נכנס באמצע.

ארבל אסטרחן: אז חבר הכנסת שנבחר, אם נבחר חבר כנסת לפני שנכנסת, הוא יכהן עד סוף הקדנציה.

שכיב מוראד שנאן: אם נבחר נציג ציבור כתוצאה מאי בחירתו של חבר הכנסת - - -

ארבל אסטרחן: תיכף נענה על זה, זה הסעיף הבא, אני רוצה קודם להסביר את סעיף (ד): חבר כנסת דרוזי שנבחר לכהן עד סוף הכנסת, בכנסת החדשה הוא ממשיך לכהן עד שהכנסת בוחרת חבר אחר במקומו, אבל – פה אני רוצה לעשות הבהרה כי היא לא כתובה בדיוק בסעיף אבל פתחתי פה את אותו נוסח שקיים בחוקים אחרים – ובלבד שהוא ממשיך להיות חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: אם הוא מפסיק להיות חבר כנסת, הוא לא ממשיך להיות בכנסת הבאה נציג הכנסת.

דוד אזולאי: הוא גם לא יכול להמשיך לכהן עד לבחירה של הוועדה.

ארבל אסטרחן: לא.

דוד אזולאי: אז ברגע שהוא חדל לכהן, הוא חדל לכהן גם בוועדה?

שכיב מוראד שנאן: אוטומטית.

דוד אזולאי: אז למעשה נוצר חלל.

ארבל אסטרחן: אז הכנסת צריכה לבחור.

יריב לוין: זה מה שקורה למשל בוועדה לבחירת שופטים, שהיא תמיד בחוסר עד שהכנסת החדשה הנכנסת בוחרת.

יריב לוין: אגב, זה גם נכון לגבי נציגי הממשלה, הרי גם הממשלה צריכה לבחור - - -

שכיב מוראד שנאן: מה קורה במצב שחבר כנסת מכהן בכנסת הזאת, ממשיך בכנסת הבאה, החברות שלו לא ממשיכה אוטומטית.

ארבל אסטרחן: זה ממשיך עד שהכנסת תבחר מחדש.

ארבל אסטרחן: תקנון הכנסת החדש מורה לנו, שבתוך ארבעה חודשים מתחילת כהונה של כנסת חדשה, או בתוך 60 ימים מיום שהתפנה מקום, בוחרים את הנציגים.

ארבל אסטרחן: זה מבחינת עד מתי מכהן חבר כנסת והזכרתי את פסק הדין של הנשיא ברק בעניין של סיעת ש"ס, שבכנסת הבאה הוא ממשיך להיות ובלבד שהוא חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: לגבי נציג הכנסת שאינו חבר כנסת, לקחנו את אותו מונח שקיים היום, הוא יכהן כל עוד לא בחרה הכנסת נציג אחר במקומו.

שכיב מוראד שנאן: גם בתקופת הביניים של מעבר מכנסת לכנסת.

ארבל אסטרחן: נכון.

ארבל אסטרחן: ואז הסיטואציה שדיברת עליה, נבחר מי שאינו חבר כנסת כנציג הכנסת בוועדה, ולאחר מכן החל לכהן בכנסת חבר כנסת דרוזי או שחבר כנסת הפך כשיר לכהן כנציג הכנסת - למשל אם הוא היה שר או סגן שר וחזר להיות חבר כנסת מהשורה, או ריחף מעליו כתב אישום והסתיים - במצבים האלה, או שהתחיל לכהן ח"כ חדש או שהפך להיות כשיר, ייערכו בחירות לבחירת נציג הכנסת במקום מי שאינו חבר הכנסת.

שכיב מוראד שנאן: תוך כמה זמן, מי יקבע את המועד?

ארבל אסטרחן: אני הייתי אומרת, שבמצב הזה ילכו עוד הפעם לתקנון הכנסת.

שכיב מוראד שנאן: מה אומר התקנון?

ארבל אסטרחן: תחילת כנסת - ארבעה חודשים, התפנה מקום, 60 ימים.

שכיב מוראד שנאן: כלומר, תוך 60 יום מכניסתו של ח"כ או - - -

ארבל אסטרחן: אפשר גם להגיד את זה כאן כי זה לא בדיוק התפנה למרות שלדעתי ברור שזו תהיה הפרשנות.

חמד עמאר: אני מציע שנכתוב את זה כאן.

חמד עמאר: תוך כמה זמן?

ארבל אסטרחן: תוך 60 יום.

שכיב מוראד שנאן: זה לא הרבה?

שכיב מוראד שנאן: יכולתי שלא להסכים לפשרה של ה-1.1, הלכתי על פשרה בגלל העיקרון.

דוד אזולאי: אם אתה מדבר על פשרה, אני חייב להבהיר דבר אחד, אנחנו ותיקים בבית הזה, ארבל תתקן אותי אם אני טועה, נדמה לי שכל פעם שאנחנו מבצעים כאן חקיקה, היא חקיקה שחלה רק מהקדנציה הבאה.

דוד אזולאי: כך היה הנוהל מאז ומתמיד.

דוד אזולאי: דווקא המקרה הזה הוא חריג ולכן לא נגיד שיש פה פשרה, אבל בסך הכול זה חריג.

ארבל אסטרחן: זה נכון שיש כאן הפסקה של כהונה - - -

דוד אזולאי: שנבחר לכל הקדנציה.

ארבל אסטרחן: נכון.

ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי בישיבה הקודמת, אנחנו לא סבורים שזה משהו שאי אפשר לעשות אותו, במיוחד כשהחוק אומר, שבשונה מנציג הכנסת שכתוב במפורש שהוא עד סוף הכהונה, לגבי הנציג שאינו חבר כנסת, הדבר הזה לא כתוב, כתוב: עד שתבחר הכנסת נציג במקומו.

ארבל אסטרחן: לכן ניתן לעשות את זה.

ארבל אסטרחן: אבל בוודאי יש פה דבר שהוא לא דבר רגיל.

שכיב מוראד שנאן: אני רוצה לומר בצורה חד משמעית, שההליכה לפשרה לא באה מתוך פחד חלילה להעביר את החוק, החוק הזה היה עובר גם בתחולה מידית.

שכיב מוראד שנאן: זו לא הסיטואציה.

שכיב מוראד שנאן: קיבלתי את הפשרה מתוך כבוד בראש וראשונה למר והבה, שהוא איש יקר עבורי.

שכיב מוראד שנאן: והדבר השני, מתוך כבוד לתנועת ש"ס שרצו להגן על איש שלהם ומבחנתי הפשרה הזאת מקובלת והיא תהיה התחולה.

ארבל אסטרחן: נגיע לזה מיד בסעיף 2.

ארבל אסטרחן: אני חוזרת שוב ל(ה), במצב כזה כשנבחר מי שאינו חבר הכנסת כנציג הכנסת ואחר כך החל לכהן ח"כ דרוזי או ח"כ דרוזי הפך כשיר, כמו שאמרנו, חדל להיות שר או סגן שר, למשל, יערכו בחירות – פה אנחנו רוצים להוסיף תוך 60 ימים - - -

שכיב מוראד שנאן: לא יאוחר מ-60 ימים, אפשר גם לפני.

ארבל אסטרחן: בתוך 60 ימים ייערכו בחירות לנציג הכנסת במקום מי שאינו חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אם יש חבר כנסת, לגביו לא ייערכו בחירות, רק לגבי הנציג החלופי ובהם רשאים להתמודד כל חברי הכנסת הדרוזים הכשירים לכהן כנציגי הכנסת בוועדה.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, גם אם זה חבר כנסת דרוזי שהיה קודם אבל לא רצה להתמודד - - -

חמד עמאר: ואם התמודד קודם?

ארבל אסטרחן: כל הח"כים הדרוזים יכולים להתמודד.

חמד עמאר: אני מדבר על מקרה של מגלי שהתמודד קודם.

ארבל אסטרחן: הוא יוכל להתמודד.

ארבל אסטרחן: זה מדבר על מצב שהיה נציג אחד של הכנסת שאינו חבר כנסת ופתאום ח"כים יכולים לכהן.

ארבל אסטרחן: מה קורה אם היו שני נציגי כנסת שאינם ח"כים ואז החל חבר כנסת לכהן או נהיה כשיר, מה קורה במצב הזה, את מי הוא מחליף מבין השניים?

שכיב מוראד שנאן: זה שקיבל פחות קולות.

ארבל אסטרחן: נכון, אז הוא יכהן במקום הנציג שקיבל את מספר הקולות הקטן יותר בבחירות, על זה דיברנו בישיבה הקודמת.

ארבל אסטרחן: ואם הם קיבלו מספר שווה, הכנסת תצטרך להחליט את מי הוא יחליף.

ארבל אסטרחן: זה יהיה חלק מההצבעה.

שכיב מוראד שנאן: אז בעצם יתקיימו שני הליכים, בהליך הראשון בוחרים את מי מדיחים ולאחר מכן - - -

ארבל אסטרחן: אני חושבת שזה יהיה באותה הצבעה, זה יהיה חבר כנסת במקום אל"ף, חבר הכנסת במקום בי"ת.

ארבל אסטרחן: ניסינו פה לחשוב על כל האפשרויות.

שכיב מוראד שנאן: אם זה הצדק הטבעי במלואו, אז זה בסדר.

ארבל אסטרחן: נציגי הכנסת בוועדה ייבחרו בבחירות חשאיות, כך זה נציגים בכל הוועדות.

ארבל אסטרחן: בחירתם, כשירותם וכהונתם יהיו בכפוף להוראות חוק הכנסת, שהוא זה שמדבר על מצב שבו חבר כנסת לא יכול להיות מועמד בגלל הליכים פליליים וכו'.

שכיב מוראד שנאן: אגב, גם אם יש נגדו תיק פתוח?

ארבל אסטרחן: אם היועץ המשפטי לממשלה הגיש נגדו כתב אישום למשל, אז יכולה ועדת הכנסת - - -

שכיב מוראד שנאן: אז איך סעיד נפאע לא היה כשיר?

שכיב מוראד שנאן: לא הוגש נגדו כתב אישום.

ארבל אסטרחן: עכשיו מתנהל נגדו כתב אישום.

ארבל אסטרחן: אז, יכול להיות שהוא לא רצה להיות.

ארבל אסטרחן: אם אני לא טועה, בסוף הוא לא הציג את המועמדות שלו.

ארבל אסטרחן: הוא לא הציג מועמדות בכנסת הקודמת.

ארבל אסטרחן: עד כאן זה הסעיף שאושר גם בקריאה הראשונה עם התוספת הקטנה שאמרנו עכשיו, של 60 יום.

ארבל אסטרחן: עכשיו, נושא שבישיבה הקודמת לא נסגר ולכן לא נכלל בנוסח הכחול והבנתי שזו הסכמה שאליה הגיעו.

ארבל אסטרחן: סעיף 2, שנקרא "תחילה והוראות מעבר": תחילתו של חוק זה - - -

שכיב מוראד שנאן: תחילתו או תחולתו?

ארבל אסטרחן: תחילתו.

ארבל אסטרחן: לא על מה הוא חל או על מי הוא חל אלא מתי הוא מתחיל, המועד.

ארבל אסטרחן: התחילה שלו ב-1 בינואר, עד אז לא קורה כלום, נציגי הכנסת ממשיכים.

ארבל אסטרחן: סעיף (ב) זה הוראה דומה למה שהקראנו בסעיף (ה) לגבי מצב שבו חבר כנסת נהיה כשיר: כיהן ביום תחילתו של חוק זה – כלומר ב-1 בינואר – מי שאינו חבר הכנסת כנציג הכנסת בוועדת המינויים – קוראים לו פה הנציג המכהן – וכיהנו בכנסת חברי כנסת דרוזים הכשירים לכהן כנציגי הכנסת בוועדה, ייערכו בחירות לבחירת נציג הכנסת במקומו.

ארבל אסטרחן: אומרים פה ליו"ר הכנסת, אם מתרחשת הסיטואציה הזאת ש-1 בינואר נציג הכנסת אינו ח"כ ויש ח"כים דרוזים שהם כשירים ורוצים, תערוך בחירות.

ארבל אסטרחן: אגב, לא כתוב תוך כמה זמן יו"ר הכנסת צריך לעשות את זה.

שכיב מוראד שנאן: אני מבקש שזה יהיה במיידי.

ארבל אסטרחן: מה זה מיידי, תוך 30 ימים, 45 ימים, 60 ימים?

ארבל אסטרחן: לא, אי אפשר.

דוד אזולאי: אמרת את זה מקודם, תוך 60 יום, זה זמן סביר.

ארבל אסטרחן: אפשר לעשות את זה בהתאמה תוך 60 ימים.

דוד אזולאי: תוך 60 יום זה זמן סביר.

שכיב מוראד שנאן: לא, סיכמנו על ה-1.1 - - -

ארבל אסטרחן: הוא יכול לעשות את זה גם קודם.

דוד אזולאי: רבותי, אל תכתיבו את סדר היום ליושב ראש הכנסת.

דוד אזולאי: מי שאמור לקבוע את הנושא זה יושב ראש הכנסת - - -

שכיב מוראד שנאן: אני לא מסכים לתאריך התחילה, אני מבקש שהכנסת תכריע בסוגיה הזאת.

ארבל אסטרחן: אתה יכול להגיש הסתייגות, זו הדרך להביא להכרעת הכנסת.

חמד עמאר: אני לא הבנתי, הסכמנו קודם על 60 יום.

שכיב מוראד שנאן: לא, הסכמנו על תחילת החוק ב-1.1, עכשיו אומרים, עוד חודשיים קדימה.

ארבל אסטרחן: אני אסביר.

ארבל אסטרחן: אמרנו שבעתיד יש מצב שחבר כנסת נכנס באמצע קדנציה, יש ליו"ר הכנסת 60 יום לעשות בחירות, להחליף את הנציג.

ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו מדברים מה קורה בכנסת הנוכחית.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע פה כרגע, שהתחילה ב-1 בינואר ואז ליושב ראש הכנסת יהיה 60 ימים - - -

דוד אזולאי: שכיב ידידי, אני רוצה שתדע דבר אחד, בוא לא נתנגד בעניין הזה - - -

שכיב מוראד שנאן: לא, אני לא מסכים לפשרה הזאת, אם ההחלטה לא תקבל את עמדתי, אגיש הסתייגות.

דוד אזולאי: אתה יכול לגשת ליושב ראש הכנסת ב-1 בינואר, תוך שבוע הוא יכול לקיים דיון.

דוד אזולאי: מה הבעיה?

שכיב מוראד שנאן: אני מבקש שבמקרה הזה יהיה ברור, מהיום נקבע, שהבחירות ייכנסו שבועיים אחרי ה-1 בינואר.

ארבל אסטרחן: כתוב היום שצריך להודיע שבועיים על מועד הבחירה.

שכיב מוראד שנאן: אז שיודיע שבועיים לפני.

יריב לוין: הוא לא יכול כי החוק לא בתוקף.

ארבל אסטרחן: זה ממש התערבות בשיקול הדעת של יו"ר הכנסת, נותנים לו תקופה קצרה.

ארבל אסטרחן: נותנים לו תקופה ארוכה יותר, זה בשיקול דעתו לעשות את זה במועד קצר.

חמד עמאר: מה הפשרה, אתם מסוגלים להגיע לפשרה על הזמן הזה?

חמד עמאר: אם לא 60 יום אז מה כן?

חמד עמאר: בוא נלך על 30 יום.

שכיב מוראד שנאן: לא, אני לא מסכים.

שכיב מוראד שנאן: שיכינו את הכול, יש לנו שישה חודשים מהיום - - -

דוד אזולאי: אני מבקש הסתייגות.

יריב לוין: לא, לא יהיו הסתייגויות, אם אין הסכמה אז אני - - -

חמד עמאר: בוא נלך כולנו בהסכמה, 30 יום.

דוד אזולאי: אני מוכן לקבל את ההצעה של 30 יום שיש בה הרבה מן הפשרה.

דוד אזולאי: אין טעם לבוא ולהגיד ליושב ראש הכנסת, שבועיים.

דוד אזולאי: אתה יודע שזה לא מציאותי.

יריב לוין: אין לי ויכוח על זה.

דוד אזולאי: אתה לא יכול להכניס אותו לכזה סד של זמן.

ארבל אסטרחן: חבר הכנסת אזולאי מסכים ל-30 יום?

דוד אזולאי: בהחלט, אני מקבל את זה.

חמד עמאר: בוא נלך על פשרה, לא 60 יום אלא 30 יום.

ארבל אסטרחן: זה בתוך 30 ימים.

חמד עמאר: כן, בתוך 30 יום.

חמד עמאר: אם אתה יכול ללחוץ על יושב ראש הכנסת שיעשה את זה ב-1 בינואר.

יריב לוין: לא, הוא לא יוכל לעשות כי יש לו הליך.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, בעיקרון, שכיב תמיד יכול לגשת ליושב ראש הכנסת ולהגיד לו, זה נגמר ואני מבקש ממך ב-2 לחודש, אם היושב ראש יכול ואין לו אילוצים, הוא יעשה את זה.

יריב לוין: אין בעיה, אבל הוא צריך להסכים, אני לא אכפה את זה עליו, אני רוצה שתהיה פה הסכמה.

יריב לוין: אני מקבל את זה, מבחינתי זה בסדר.

שכיב מוראד שנאן: אני הלכתי לפשרה מרחיקת לכת והסכמתי - - -

דוד אזולאי: שכיב, תרשה לי, אני לא מקבל את זה שכל פעם אתה אומר, הלכת לפשרה מרחיקת לכת.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד, סיכמנו, יש סיכום ג'נטלמני, אני אכבד אותו ואין לי בעיה, אבל אני מגיע לנושא שכולם מבינים שזה הגיוני, גם היושב ראש מקבל את זה, חברך מקבל את זה, אני מקבל את זה, היועצת המשפטית הציעה 60 יום, דובר על 30 יום, זה מאוד הגיוני.

חמד עמאר: גם אני חושב ש-30 יום זה זמן סביר ליושב ראש.

חמד עמאר: אמרנו, אם לחבר הכנסת שכיב יש את היכולת ללחוץ על היושב ראש שיעשה את זה ב-10 לחודש, ב-15 לחודש, אין לנו שום בעיה.

חמד עמאר: אבל 30 יום, בוא ניתן מרווח ליושב ראש הכנסת לפרסם את זה ולהביא את זה ואני לא חושב שזה לא פוגע, חברי שכיב, בוא נקדם את החוק, כולנו רוצים שזה ייעשה בהסכמה, לא רוצים לכפות אחד על השני.

ארבל אסטרחן: אני אקריא את הסעיף האחרון שאומר, שהנציג המכהן ימשיך לכהן כל עוד לא בחרה הכנסת נציג אחר במקומו.

ארבל אסטרחן: זה ברור.

יריב לוין: שכיב, אין לזה משמעות דרמטית, זו הוראה טכנית.

שכיב מוראד שנאן: טוב, בסדר, שיהיה 30 יום.

דוד אזולאי: מה הסיכום?

ארבל אסטרחן: שיו"ר הכנסת יצטרך תוך 30 ימים לקיים בחירות.

יריב לוין: יש עוד הערות?

יריב לוין: אין.

יריב לוין: מי בעד הצעת החוק?

והבה והבה: אני יכול מילה?

והבה והבה: אני מסכים לפשרה, אבל הבאתי מתנה לחברי, ספר.

והבה והבה: אני סיימתי תואר שני באוניברסיטת תל-אביב, במדיניות ציבורית.

והבה והבה: פרופסור בן-דוד בדק את ההכנסה וההשכלה במדינת ישראל, שזה בדרך כלל הולך ביחד, באותו קו, ונמצא כי הדרוזים נמצאים במקום האחרון אחרי הבדואים.

והבה והבה: אנחנו במקום האחרון במדינת ישראל, גם בהשכלה, גם בהכנסה.

והבה והבה: אולי החברים בכנסת, שישה חברי כנסת, ישכילו גם לחפש דברים מעניינים יותר לעדה הדרוזית.

יריב לוין: אני יכול להעיד מכלי ראשון, שנעשו כמה דברים חשובים בקדנציה הזאת.

יריב לוין: טוב, רבותי, מי בעד הצעת החוק בנוסח כפי שהקריאה היועצת המשפטית ובשינויים כפי שנאמרו והוסכמו כאן?

יריב לוין: בעד – 3

יריב לוין: נמנעים – אין

יריב לוין: אין מתנגדים, אין נמנעים, ולפיכך ההצעה אושרה ותעבור לקריאה שניה ושלישית.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד לך תודה רבה על הדרך שבה ניהלת את הצעת החוק הזאת, רצית להגיע לפשרה ועיכבת את זה ואני מודה לך על כך, שבסופו של דבר כולנו מצביעים פה אחד בנושא חשוב כזה.

חמד עמאר: אני מצטרף לדברים.

שכיב מוראד שנאן: בצער וביגון רב אני מקבל את דבריו של חברי.

יריב לוין: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.