ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 572, 2012-06-19 11:30

חמד עמאר: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

חמד עמאר: אני גר באזור ואני מכיר את מחצבות שפרעם, שעכשיו סגרו אותה.

חמד עמאר: הולכים עכשיו על שיקום המחצבות.

חמד עמאר: אני לפעמים עובר ליד מחצבת אל מכסור, ואני מכיר את הנזקים שהיא גורמת ומהם סובלים התושבים שם.

חמד עמאר: לכן, אני מברך את חה"כ חנא סוייד שהעלה את הנושא הזה לדיון.

חנא סוייד: אדוני היו"ר, אני מודע לך ולצוות הוועדה על ארגון הדיון בנושא החשוב הזה.

חנא סוייד: כפי שאמרת, במחוז הצפון באופן כללי יש בעיה עם מחצבות.

חנא סוייד: לפריסה של המחצבות יש ההשפעה על האוכלוסייה ועל היישובים הסמוכים והגובלים.

חנא סוייד: יש הרבה נושאים שצריכים להיות נדונים בהיקף הרחב של כל המחצבות וכל היישובים.

חנא סוייד: במקרה הספציפי הזה, בגלל ההתפתחות התכנונית, ביקשתי לדון במחצבה של חנתון ליד היישוב ביר אל מכסור, אבל אני איזום דיון נוסף הנוגע לפריסה המחוזית של המחצבות במחוז הצפון, וההשפעות שלהן בהיבט הסביבתי, הבריאותי וכל מה שקשור לעניין של צדק חברתי.

חנא סוייד: כלומר, איך נתפסות ההשלכות השליליות, הסביבתיות והבריאותיות, על מכלול הציבור במחוז הצפון.

חנא סוייד: לעניין של המחצבות יש היבט נוסף, היבט נלווה חשוב מאוד – ההיבט של הארנונה.

חנא סוייד: ברוב המקרים המפגע הסביבתי הוא מנת חלקו של יישוב מסוים, כאשר הארנונה הולכת דווקא ליישוב אחר – בדרך כלל מועצות אזוריות.

חנא סוייד: זה מצב שאינו מתקבל על הדעת בשום פנים ואופן.

חנא סוייד: במקרה הזה אנחנו מדברים על המחצבה בחנתון, שגובלת ליישובים ביר אל מכסור, בלעין ושפרעם.

חנא סוייד: אני לא בדקתי את זה, אבל אני בטוח שאף אחד מהיישובים האלה לא מקבל פרוטה אחת ארנונה מהמחצבה הזו.

חנא סוייד: איך זה ייתכן?

חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס עכשיו להשפעות הסביבתיות, כי אני מבין שהוגש ערר למועצה הארצית לתכנון ובנייה סביב אישור התוכנית ג/16242 בוועדה המחוזית צפון.

חנא סוייד: אגודת הגליל עבדה וייצגה את הרשויות המקומיות שם, והיא שהגישה את הערר.

חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס באופן מפורט להיבטים התכנוניים של הדבר.

חנא סוייד: בגדול, היישובים הסמוכים – ואני מוסיף גם את יישוב דמיידה, שהוא לא רחוק מהמחצבה - סובלים מזיהום, אבק, השפעות סביבתיות ובריאותיות כתוצאה מזיהום ואבק.

חנא סוייד: בנוסף, יש עומס על התשתיות.

חנא סוייד: בכל זאת, מגיעים לשם כלי רכב כבד-מערכת תחבורה.

חנא סוייד: הגדלה והרחבה של המחצבה בעצם תעמיס יותר על התשתיות האלה ותגרום להן הרס.

חנא סוייד: נוסיף לכך את הפיצוצים, שהם נזק אקוסטי וגם סכנה לסדקים בבתים.

חנא סוייד: בוחרים באתר כאשר מדובר בסלע בריא, ואם אתה מפוצץ בסלע בריא זה לא נעצר במקום אלא מתפשט למרחקים גדולים ויכול לגרום לסדיקה של בתים ביישובים הסמוכים.

חנא סוייד: אדוני היו"ר, מדובר על שכונות ובתים בביר אל מכסור, שמרחוקים 200-300 מטר מהמחצבה.

חנא סוייד: אנחנו לא מדברים על קילומטרים, אלא על מאות מטרים.

חנא סוייד: זה ודאי גורם למטרד בלתי נסבל לבתים האלו, במיוחד כשאנחנו מדברים על הרחבה של המחצבה לכיוון אותם בתים.

חנא סוייד: מוציאים מתקנים מהמרכז של המחצבה ומקרבים מחוץ לגבול המחצבה, בשביל לחצוב בפנים.

חמד עמאר: האם תחום המחצבה מוגדל?

חמד עמאר: האם השטח של המחצבה מוגדל?

חנא סוייד: יש קו כחול שהוא גובל במחצבה.

חנא סוייד: אני מניח כך.

חנא סוייד: אני לא ראיתי את התוכנית.

צור אבלס: אין הגדלה של שטח המחצבה.

חנא סוייד: זה עוד יותר גרוע.

חנא סוייד: אם אתה חושב שענית תשובה נכונה, תדע שעשית עכשיו את שגיאת חייך.

חנא סוייד: מה זאת אומרת מחצבה בלי גבול?

צור אבלס: לא.

צור אבלס: אמרתי שאין הגדלה של שטח המחצבה.

חנא סוייד: חשבתי שאמרת שאין הגדרה של השטח.

צור אבלס: לא.

חמד עמאר: לא, הוא אמר שאין הגדלה.

חנא סוייד: זו קטסטרופה באמת.

צור אבלס: לגבי המתקנים – מדובר בהעתקה של אזור המתקנים הקרוב ביותר לביר אל מכסור.

צור אבלס: הכוונה להוריד אותו לעומק הבור של המחצבה.

חנא סוייד: אני מניח, שאתה רוצה להגן על הפרנסה שלך.

חנא סוייד: אני מבין אותך.

חנא סוייד: אדוני היו"ר, בקליפת האגוז אני תיארתי את הבעיה, את הנפגעים הפוטנציאלים – שלושת היישובים המיוצגים כאן על ידי ראשי הרשויות או מנכ"לים של הרשויות.

חנא סוייד: אני מבקש לתת להם להגיד את דברם.

חנא סוייד: מדובר כאן במצב לא הוגן ולא צודק, שצריך לתקן אותו.

חנא סוייד: קודם כל צריך למנוע את הפגיעות ואת המטרדים, ומעבר לכך צריך לעשות צדק חלוקתי.

חנא סוייד: אני מעדיף לא לפגוע באף אחד, אבל אם פוגעים במישהו בצורה מדתית, צריך גם לשלם לו קצת כסף.

תומר רוזנר: "המזהם משלם".

חנא סוייד: "המזהם משלם", והמוטרד מקבל.

חמד עמאר: הנושא של הארנונה הוא נושא מאוד חשוב.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את נציג משרד הפנים והעמדה שלו בנושא.

חמד עמאר: לא יכול להיות שהמחצבה במרחק של 300 מטר מהיישוב, כאשר אותו יישוב ניזוק וסובל מהאבק לא מקבל שקל מהארנונה.

חמד עמאר: חה"כ טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: אדוני היו"ר, אני חושב שהנושא הזה מאוד חשוב.

טלב אלסאנע: אני מכיר את הנושא.

טלב אלסאנע: בעידן בו כולם מדברים על איכות סביבה וסביבה ירוקה, הבריאות של אנשים צריכה להיות גורם מכריע בעת קבלת החלטות.

טלב אלסאנע: השיקול של המחצבות הוא שיקול עסקי-רווחי.

טלב אלסאנע: כאשר השיקול הזה מתנגש עם השיקול של בריאות הציבור ואיכות חיים, השיקול של בריאות הציבור ואיכות החיים צריך להיות השיקול הגובר.

טלב אלסאנע: אנחנו רואים שמאפשרים קרבה עד כדי מאות מטרים, כאשר אנחנו יודעים שהמרחק המינימאלי צריך להיות קילומטר לפחות מקצה האזור המאוכלס.

טלב אלסאנע: המפגעים הזיהומיים, הפיצוצים, הרעשים וכל הנזק שנגרם לתושבים זה דבר שצריך להיות הגורם הדומיננטי בעת קבלת ההחלטות.

טלב אלסאנע: צריך להפסיק את הפעילות של המחצבות שאינן עונות על הקריטריונים האלה.

טלב אלסאנע: זו ההנחיה שצריכה להיות למשרד לאיכות הסביבה וגם למשרדים שמעניקים היתרים והרשאות למחצבות שלא עומדות בקריטריונים האלה.

טלב אלסאנע: לא יכול להיות שנשלים עם מציאות אבסורדית כזו, כאשר יישוב אחד מקבל את האבק, הזיהום, הנזק והמפגע התברואתי, ואילו יישוב שני מקבל את הכסף והרווחים.

טלב אלסאנע: החלוקה הזו טובה לצד אחד בלבד.

טלב אלסאנע: צריך לעשות איזון, כך שמי שניזוק צריך לקבל את הפרי ולהיות שותף ברווחי הארנונה.

טלב אלסאנע: צריך גם להקטין את המפגע הסביבתי ואת המפגע התברואתי, להיות שותפים בהכנסות מהארנונה של כל המחצבות, אם זה בביר מכסור או בכל מקום אחר בו התושבים ניזוקים מאותה מחצבה שהיא מקור המפגע שלהם.

חמד עמאר: ראש מועצת ביר אל מכסור, בבקשה.

יאסר חוג'יראת: אני רוצה להודות על קיום הדיון, אם כי אני מקווה שיהיו פירות לדיון הזה.

יאסר חוג'יראת: הנושא נמצא במועצה הארצית, ובימים הקרובים תהיה הכרעה.

יאסר חוג'יראת: אני רוצה להתחיל ולומר, כי על בריאות וחיי אדם אין משא ומתן.

יאסר חוג'יראת: אנחנו לא נקיים משא ומתן, לא לגבי הארנונה ולא לגבי תשלום וכסף.

יאסר חוג'יראת: זה לא שווה את הבריאות שלנו.

יאסר חוג'יראת: מי שסובל ממחצבת הנסון-חנתון, זה יישוב ביר אל מכסור.

יאסר חוג'יראת: כאן יש לכם תצלום אוויר של ביר אל מכסור.

חנא סוייד: מה זה הנסון?

יאסר חוג'יראת: זה חנתון.

יאסר חוג'יראת: זה השם של החברה המפעילה.

חנא סוייד: זה מה שחסר, שאדם פרטי יפעיל.

יאסר חוג'יראת: שכונת מיקמן היא השכונה הכי צמודה למחצבה.

חמד עמאר: איפה שטח השיפוט של אל מכסור נגמר?

חמד עמאר: עד איזה מרחק מהמחצבה אתה יכול לבנות?

יאסר חוג'יראת: היום יש לנו קו השפעה המגביל אותנו להתפתח.

טלב אלסאנע: אז המחצבה מגבילה גם את ההתפתחות של היישוב.

יאסר חוג'יראת: גם.

יאסר חוג'יראת: היא לא רק פוגעת בבריאות של האנשים.

יאסר חוג'יראת: הקו הכחול נבחר בקפידה, כך שתמיד מוציאים את היישוב הערבי מחוץ לתחום של המחצבה.

יאסר חוג'יראת: כך קל להגיד: זה מחוץ לתחום השיפוט, הבעיה היא לא שלנו אלא של משרד הפנים.

יאסר חוג'יראת: אנחנו נאבקנו מול משרד הפנים, ומשרד הפנים לא נתן תשובות בנושא הארנונה.

חמד עמאר: איזה יישוב מתוך המועצה האזורית משגב הכי קרוב?

יאסר חוג'יראת: דמיידה.

יאסר חוג'יראת: בדמיידה הם גם חוג'יראת.

יאסר חוג'יראת: כלומר, משני הצדדים אנחנו נפגעים.

יאסר חוג'יראת: דמיידה היא בתחום שיפוט של משגב.

יאסר חוג'יראת: אותו שבט נפגע משני הצדדים.

טלב אלסאנע: אבל הם יותר רחוקים.

יאסר חוג'יראת: הם לא רחוקים.

יאסר חוג'יראת: הם גם כאן.

חמד עמאר: המחצבה השנייה היא של שפרעם.

יאסר חוג'יראת: גם ממנה סבלנו.

יאסר חוג'יראת: אנחנו "אוכלים אותה" מכל הצדדים.

יאסר חוג'יראת: לפי העובדות, לפי הסכם חכירה עם המפעיל הנסון, היא אמורה לסיים את העבודה שלה בשנת 2017.

יאסר חוג'יראת: השם של התוכנית הוא שם טוב: "העתקת כלי החפירה והמתקנים למקום יותר עמוק", אבל בעצם מתקרבים אלינו בחציבה.

יאסר חוג'יראת: עד עכשיו סבלנו מאבק, ועכשיו החציבה תהיה בראש של האנשים.

יאסר חוג'יראת: אתה מתקרב 300 מטר, לפי מרחק אווירי משכונת העוד.

יאסר חוג'יראת: באנו לקראתם ואמרנו: אין לנו בעיה, תנו לנו לוח זמנים.

יאסר חוג'יראת: אם תוך שנים המחצבה תסיים את העבודה שלה, אנחנו לא נתנגד.

יאסר חוג'יראת: אין לנו בעיה, אבל אנחנו לא מוכנים שאנחנו לא נדע מתי תסתיים המחצבה שם.

יאסר חוג'יראת: המחצבה התחילה בשנת 1987.

יאסר חוג'יראת: אז היתה מועצה מקומית.

יאסר חוג'יראת: המחצבה עובדת כבר 25 שנה.

יאסר חוג'יראת: כבר 25 שנה אנחנו סובלים.

יאסר חוג'יראת: יש דור שלם שסובל את האבק, ויש הרבה חולים במחלות שונות.

יאסר חוג'יראת: היתה שאלה טובה של אחד החברים במועצה הארצית: "עשיתם בדיקות סביבתיות יפה מאוד, אבל האם עשיתם בדיקות בריאות לאנשים?

יאסר חוג'יראת: " אמרו לו: "לא".

יאסר חוג'יראת: כנראה, שחיי אדם זה לא חשוב.

יאסר חוג'יראת: הפגיעה הישירה היא פגיעה בריאותית באנשים.

יאסר חוג'יראת: יהיו הרבה תביעות בעתיד.

יאסר חוג'יראת: אני אומר, שהמחצבה פוגעת ביישוב בצורה חמורה.

יאסר חוג'יראת: אני לא רוצה ארנונה וכסף, אלא את החיים של האנשים שלי.

יאסר חוג'יראת: אני רוצה שהמצב הזה ייפסק.

יאסר חוג'יראת: יש להם עוד 5 שנים.

יאסר חוג'יראת: שיגמרו עם זה ויסגרו את המחצבה ויצאו בשלום.

יאסר חוג'יראת: כך אנחנו נהיה חברים.

יאסר חוג'יראת: אם זה לא ייעשה לפי החוזים, אנחנו נילחם בכל הדרכים החוקיים כדי לסגור את המחצבה.

יאסר חוג'יראת: אנחנו התחלנו עם המועצה הארצית.

יאסר חוג'יראת: אנחנו מקווים, שהמועצה הארצית תשכיל ותבין שאנחנו יישוב שניזוק לא רק מבחינה בריאותית וסביבתית, אלא גם מבחינת פיתוח היישוב והתפתחות.

יאסר חוג'יראת: יגידו לך: קו ההשפעה זז קצת, אבל בסופו של דבר זה מגביל את ההתפתחות שלנו.

יאסר חוג'יראת: פנו אלינו ואמרו, שהמחצבה מוכנה לתת כסף ליישוב בתרומות.

יאסר חוג'יראת: אנחנו אמרנו להם: "זה תמיד בתחתית הסולם".

יאסר חוג'יראת: האישיו זו הבריאות של האנשים.

יאסר חוג'יראת: אני מקווה, שדרך ועדת הפנים, ועדת התכנון והמועצה הארצית ישכילו להבין שיש כאן חיי אדם וצריך לסגור את המחצבות.

יאסר חוג'יראת: היתה מחצבה באזור של אל הב.

יאסר חוג'יראת: נצרת עלית הלכה ונלחמה, והמחצבה נסגרה.

יאסר חוג'יראת: היא הזיקה לנצרת עלית.

יאסר חוג'יראת: יש שם את כפר כנא, ריינה והמחצבה.

יאסר חוג'יראת: התושבים של נצרת עלית ניזוק והתלוננו.

יאסר חוג'יראת: אנחנו חיים קיר אל קיר, צמודים אל המחצבה הזו.

יאסר חוג'יראת: ריבונו של עולם, קצת להתחשב באנשים שחיים שם.

טלב אלסאנע: האם יש חוזה בין המינהל לבין המחצבה, שמסתיים בקרוב?

חמד עמאר: מנכ"ל עיריית שפרעם, בבקשה.

עומר מלאכ: אני מודה על קיום הישיבה.

עומר מלאכ: בראשית דבריי, אני מברך את הנוכחים ואני מצטרף לכל מילה שאמר ידידי, ראש המועצה המקומית ביר אל מכסור.

עומר מלאכ: אנחנו באזור שפרעם, ביר אל מכסור, אלבלעין וכפר מנדא סבלנו מספיק.

עומר מלאכ: כמעט 50 שנה אנחנו סובלים מהנזקים של המחצבות.

עומר מלאכ: מחצבת שפרעם נסגרה בשנה שעברה, בשעה טובה.

עומר מלאכ: אנחנו עשינו מאבק מולם.

עומר מלאכ: עשינו הכל על מנת למנוע את הרחבתה והמשך הפעילות.

עומר מלאכ: אנחנו הפסקנו אותם.

עומר מלאכ: אני חושב, שהגיע הזמן שנפסיק גם את הפעילות של המחצבה השנייה - מחצבת חנתון.

עומר מלאכ: לא ייתכן מצב כזה.

עומר מלאכ: אם תעשה היום בדיקה בריאותית ולא רק זיהומית, תקבל תוצאות מדהימות.

עומר מלאכ: אנשים חיו בקרבת עשרות מטרים ספורים, וקיבלו זיהומים מהאבק של המחצבות, רעש וסדקים בבתים.

עומר מלאכ: בנוסף, אני רוצה לציין שהיה לנו נוף פסטוראלי.

עומר מלאכ: היתה גבעה וחורשה.

עומר מלאכ: אם תסתכל על המפה שהראה ד"ר יאסר, תראה שני אתרים.

עומר מלאכ: אנחנו כבר מאבדים את הנוף שנהנינו ממנו.

עומר מלאכ: במקומו אנחנו מקבלים אבק, זיהום ורעש.

עומר מלאכ: אני מסכים שאנחנו לא רוצים ארנונה אלא רוצים איכות חיים, אבל לא ייתכן מצב שמועצה אזורית משגב, שמרחוקת בקו אווירי מהמחצבה 20 קילומטר ויותר, תקבל 5,000,000-6,000,000 שקלים מהמחצבה.

מסעוד גנאים: המחצבה לא בשטח של משגב.

עומר מלאכ: כן.

עומר מלאכ: זו מובלעת כזו.

גאלב מג'אדלה: משגב היא מועצה אזורית של 183,000 דונם.

עומר מלאכ: כל יישוב שתבחר מרוחק יותר מ-15 קילומטר מהמחצבה.

עומר מלאכ: נושא נוסף שלא הועלה כאן – המחצבה משתמשת בתשתיות של עיריית שפרעם.

עומר מלאכ: הכניסה למחצבה היא מתוך יישוב שפרעם.

עומר מלאכ: אנחנו היום מפתחים כניסה מזרחית כאזור מסחרי.

עומר מלאכ: השקענו כמעט 10,000,000 שקלים בפיתוח הכניסה המזרחית.

עומר מלאכ: הרכבים שנכנסים למחצבה צריכים לעבור דרכה בכביש 79.

עומר מלאכ: רק לפני כחודש ימים היתה תאונה קטלנית שם.

עומר מלאכ: זה כביש לא בטיחותי, לא מטופח ולא מושקע.

עומר מלאכ: המחצבה לא היתה מוכנה לעשות משהו על מנת לשמור על חיי אדם.

עומר מלאכ: אנחנו סובלים מהרעש של הרכבים, שנכנסים בשעות הבוקר המוקדמות.

עומר מלאכ: אתם יודעים מתי משתמשים במחצבות – בדרך כלל בשעות הבוקר המוקדמות, על מנת להוביל את הסחורה למקומות העבודה.

עומר מלאכ: בשעה 03:00-04:00 הרכבים הכבדים מרעישים את כל העיר שפרעם ומקלקלים את התשתיות.

עומר מלאכ: עד לפני 5 שנים המחצבה אפילו קיבלה מים מעיריית שפרעם, כי לא היה מקור אחר.

גאלב מג'אדלה: למה נתתם להם מים?

עומר מלאכ: אין להם.

עומר מלאכ: הם לא יכולים לקבל מים ממשגב.

גאלב מג'אדלה: למה נתתם להם מים?

גאלב מג'אדלה: אם לא משלמים לכם ארנונה ומשלמים מסים למועצת משגב, למה נתתם להם מים?

עומר מלאכ: מכרו להם מים דרך מקורות.

עומר מלאכ: אנחנו נתקנו את זה.

עומר מלאכ: הם קיבלו מים, והיום תשתיות.

עומר מלאכ: בשפרעם נגמרה הכרייה לפני כשנה.

עומר מלאכ: מדובר ב-800 דונם.

עומר מלאכ: היום, בשעה טובה, הוכרז על האזור כאזור תעסוקה מרחבי.

עומר מלאכ: שר התמ"ת היה בשפרעם והכריז על הקמת אזור תעסוקה.

חמד עמאר: זה בשטח שיפוט שפרעם.

עומר מלאכ: כן.

עומר מלאכ: מדובר ב-800 דונם אדמה, שיכולה להיות העתיד הכלכלי-חברתי של העיר שפרעם והסביבה.

עומר מלאכ: אנחנו מדברים לא רק על תעשייה, שמניבה או מביאה נזקים ורעשים, אלא על תעשיית עתירת מדע.

עומר מלאכ: הגיע הזמן שיהיה ביישוב ערבי או בסביבה של יישובים ערביים אזור תעסוקה כזה, שימשוך יזמים של תעשיית היי-טק ותעשיית עתירת מדע, על מנת למצוא תעסוקה לאקדמאים שיש לנו במגזר.

עומר מלאכ: היום, למרבית הצער, רובם מובטלים או עובדים במקומות אחרים במרכז הארץ.

עומר מלאכ: אנחנו העלינו את הסוגיה הזו בוועדה המחוזית.

עומר מלאכ: המשך פעילות המחצבה תפגע גם בקידומו ופיתוחו של אזור התעסוקה הזה.

עומר מלאכ: היום אנחנו נמצאים בשלב הראשון של הכנת תוכניות לשינוי ייעוד ועבודה סטאטוטורית על מנת להפוך את המקום לאזור תעשייה מרחבי.

עומר מלאכ: מדובר ב-800 דונם.

עומר מלאכ: זה יכול להפוך את כל אזור הצפון – אזור שפרעם.

עומר מלאכ: זה יעזור בתעסוקה ובפיתוח חיים כלכליים של אנשים והיישובים מסביב לשפרעם.

עומר מלאכ: לא יתכן שבגלל מחצבה אחת נאבד את כל מה שבנינו.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את משרד הפנים.

חנא סוייד: אני רוצה לדעת כמה ארנונה.

חמד עמאר: זה אחד הנושאים.

חמד עמאר: נושא הארנונה – שלושת היישובים הצמודים למקום: שפרעם, אעבלין ואל מכסור, כאשר אל מכסור הוא היישוב הכי קרוב.

חמד עמאר: הרכבים שנוסעים למחצבה לא יכולים לעבור אלא דרך שפרעם.

חמד עמאר: המשאיות שעוברות דרך שפרעם גורמות לנזק סביבתי.

חמד עמאר: אני מכיר את זה.

חמד עמאר: אני גר בשפרעם.

חמד עמאר: אני רואה את המעבר של המשאיות.

חמד עמאר: האם יכול להיות שמשרד הפנים יוכל להסכים שהיישוב הכי קרוב הנמצא במרחק של 10 קילומטר ייהנה מכל הארנונה והיישובים האלה לא יוכלו ליהנות משקל אחד מהכנסות הארנונה?

חמד עמאר: לפי החוק, מה המרחק המינימאלי מיישוב קיים או מבתים, בו יכולה להיות מחצבה?

חמד עמאר: עניין הפיצוצים – האם יש שעות מוגדרות לפיצוצים?

חמד עמאר: אני הבנתי שהולכים להעביר את הכלים 300 מטר, ואז הפיצוצים יהיו שם.

חמד עמאר: האם יש שעות מסוימות לפיצוצים?

חמד עמאר: האם מותר לעשות פיצוצים במרחק כזה מהבתים?

חמד עמאר: אני רוצה שתענה על השאלות האלה ועל השאלות שהעלו חברי הכנסת.

גאלב מג'אדלה: האם נציג המשרד לאיכות הסביבה נמצא כאן?

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: אנחנו נשמע קודם את משרד הפנים, ואחר כך אני אתן לו לדבר.

רומן טביקמן: אני סגן מתכנן מחוז הצפון.

רומן טביקמן: בנושא של ארנונה אינני מוסמך לענות.

חמד עמאר: האם יש מישהו מוסמך ממשרד הפנים כאן?

רומן טביקמן: זה לא התחום שלי.

חמד עמאר: אני פונה אליך, כדי שתעביר את זה למשרד הפנים שיעבירו תשובה ברורה בנושא הזה.

חנא סוייד: כאשר מנהלת הוועדה דיברה איתי, היא אמרה לי: "בהיבטים התכנוניים - כל עוד אין החלטה של הערר, אנחנו לא נוכל לדבר הרבה".

חנא סוייד: אמרתי: "בסדר, אבל יש עוד היבט חשוב, וזה העניין של הארנונה שאני רוצה לחקור אותו עד תום".

חנא סוייד: היא אמרה לי: "את זה בהחלט".

חנא סוייד: מה פתאום אני שומע את הדבר הזה.

חמד עמאר: האם למשרד הפנים נשלחה הודעה שיעלה הנושא של הארנונה?

חנא סוייד: אני אומר על איזה הנחות אני בניתי את הדיון הזה.

חנא סוייד: המנהלת אמרה לי: "על התכנון לא נוכל לדבר הרבה", ובצדק.

תומר רוזנר: בבקשה לדיון מהיר שלך הנושא של הארנונה לא הוזכר.

חנא סוייד: אני דיברתי על הנושא.

חנא סוייד: יש השפעות בטיחותיות של הרחבת המחצבה.

חנא סוייד: האם בבקשה שלי אני צריך לנקוב בכל השפעה אפשרית?

תומר רוזנר: אם אתה מצפה שיבוא נציג שמטפל בנושא של הארנונה, אתה צריך לציין את זה.

תומר רוזנר: אתה לא יכול לצפות מהמשרד שינחש.

חמד עמאר: בואו נגמור את הדיון בנושא הזה.

גאלב מג'אדלה: כבוד היועץ המשפטי, הטיעון שלך הוא מהותי.

גאלב מג'אדלה: אנחנו בדיון הזה נתמקד בנושאים אחרים, ובדיון הבא יהיה המשך בנושא הארנונה.

רומן טביקמן: על הנושא של הארנונה אני לא אדבר, כי אני לא מוסמך.

גאלב מג'אדלה: אגב, למה אלכס לא כאן?

רומן טביקמן: את זה צריך לשאול אותו.

גאלב מג'אדלה: אבל הוא שלח אותך.

חמד עמאר: גם ממלא מקום יכול להציג לנו את התמונה בצורה יפה ביותר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקבלים אותו.

גאלב מג'אדלה: הוא סמכות, אבל שאלתי כדי לדעת, אולי, חלילה, הוא בחו"ל.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מתעניינים.

חמד עמאר: אל תדאג לאלכס.

חמד עמאר: סיפר לי פעם ראש מועצה מקומית ירכא, שאלכס גר לידו בטלל.

חמד עמאר: יום אחד הוא חיפש אותו בבית, שאל את השכנים ואף אחד לא ידע איפה הוא גר.

חמד עמאר: עד שהוא הגיע אליו לקח לו הרבה זמן.

חמד עמאר: הוא אמר: "כל ילד בן 10 במגזר הדרוזי והערבי יגיד לך מי זה אלכס, אבל בתוך היישוב שלו לא מכירים אותו".

חמד עמאר: זה מדליק נורה אדומה.

חמד עמאר: את מתכנן המחוז כולם מכירים בגלל הבעיות שיש במגזר, ואילו השכנים שלו לא מכירים אותו.

חנא סוייד: בגלל זה הוא שורד.

רומן טביקמן: אני רוצה להעמיד את הדברים על דיוקם.

רומן טביקמן: בנושא הדיון נכתב: "הרחבת מחצבת חנתון".

רומן טביקמן: אנחנו חייבים לדייק: התוכנית שכרגע הוזכרה פה, תוכנית 19242 היא לא תוכנית להרחבת מחצבת חנתון, אלא תוכנית לרה תכנון פנימי בתוך השטח המיועד לחציבה ואושר על פי תוכניות מתאר ארציות, תוכנית מתאר מחוזית ותוכניות מפורטות לאותה מחצבה.

רומן טביקמן: אני רוצה להזכיר לכם, שקיימת היררכיה בתוכניות.

רומן טביקמן: קודם כל יש תוכנית מתאר ארצית, תוכנית תמ"א 14, תוכנית לכרייה וחציבה, הרחבה בתוך השטח המיועד לחציבה.

רומן טביקמן: כאשר אנחנו יורדים בהיררכיה אנחנו מגיעים לתוכנית מתאר מחוזית, שזה שינוי 9 לתמ"מ 2.

רומן טביקמן: רוב האנשים מהצפון מכירים אותה.

רומן טביקמן: התוכנית הזו אושרה ב-2005, ובתוכנית הזו אותו שטח מיועד לכרייה וחציבה.

רומן טביקמן: אם יורדים עוד יותר למטה מגיעים לתוכניות מפורטות, ועל פי המצב התכנוני הקיים השטח מאושר לחציבה עוד משנת 1984.

רומן טביקמן: בהמשך, היו עוד מספר תוכניות בשנת 1987 ובשנת 1997 – תוכניות מפורטות שהרחיבו את השטח.

רומן טביקמן: כל השטח הזה מיועד לחציבה.

רומן טביקמן: התוכנית שהועלתה בדיון פה נמצאת כרגע בהכרעה בוועדת ערר – האינסטנציה התכנונית העליונה שאמורה להחליט האם יש מקום או אין מקום לתוכנית הזו.

רומן טביקמן: כדאי מאוד לחכות להחלטה של אותה ועדה.

גאלב מג'אדלה: זו הוועדה או המועצה הארצית?

רומן טביקמן: זו ועדת משנה לעררים, שליד המועצה הארצית.

רומן טביקמן: כך היא מוגדרת.

רומן טביקמן: התוכנית הזו מצמצמת את שטח החציבה.

רומן טביקמן: זו עובדה.

רומן טביקמן: זה הוכח.

גאלב מג'אדלה: לכמה?

רומן טביקמן: בהרבה.

רומן טביקמן: אני לא יכול כרגע לנקוב במספרים.

רומן טביקמן: לראשונה, היא גם קובעת ומצמצמת את תחום ההשפעה.

גאלב מג'אדלה: חשוב לנו לדעת כמה יש היום ובכמה היא מצמצמת.

עומר מלאכ: אולי בגלל שנגמרה הכרייה.

רומן טביקמן: קודם כל הכרייה לא נגמרה.

עומר מלאכ: יש שטחים בהם הכרייה נגמרה.

חמד עמאר: מה עם השטח שהם קיבלו מבעל הקרקע מאעבלין?

גאלב מג'אדלה: זה חשוב לנו.

גאלב מג'אדלה: אם אתם מצמצמים את זה לעשרה דונם, אז יכול להיות שנרד מהעניין.

רומן טביקמן: מדובר בעשרות דונמים שמחזירים אותם.

גאלב מג'אדלה: זה חשוב שתגיד בכמה.

גאלב מג'אדלה: זה חייב להופיע בחומר שלכם, בתוכניות.

רומן טביקמן: אני אוציא מפות, ואני אנקוב במספרים.

רומן טביקמן: אני רוצה להגיד לכם, שיש תוכנית שלמה, שאושרה לחציבת אבן במוזיקה, שמתבטלת כולה במסגרת התוכנית הזו והשטח מוחזר.

גאלב מג'אדלה: איפה?

גאלב מג'אדלה: באיזה מקום?

רומן טביקמן: בחלק הכי קרוב לשכונת והבדל.

רומן טביקמן: אני רוצה לענות לכבוד יו"ר הוועדה בנוגע לשאלה על תחום ההשפעה והמגבלות מהמחצבה.

רומן טביקמן: תוכנית מתאר ארצית תמ"א 14 קובעת: כל עוד אין תוכניות מפורטות וכל עוד לא נקבע תחום ההשפעה, זה צריך להיות 500 מטר.

גאלב מג'אדלה: 500 מטר מהמגורים?

רומן טביקמן: 500 מטר מגבול המחצבה.

רומן טביקמן: זו המגבלה.

חנא סוייד: כלומר מה שקובע כאן זו המחצבה.

חנא סוייד: ליישוב אין רדיוס השפעה.

רומן טביקמן: ליישוב אין רדיוס השפעה.

חנא סוייד: למחצבה יש.

רומן טביקמן: למחצבה יש.

חנא סוייד: זה היגיון מאובן, זה היגיון אנכרוניסטי.

רומן טביקמן: ממשלת ישראל אישרה את תמ"א 14.

חנא סוייד: אל תמשיך להזכיר את תמ"א 14.

חנא סוייד: אני יכול להזכיר הרבה אזורים במסגרת תמ"א 14 שביטלו בהם מחצבות.

חנא סוייד: זו לא אסמכתא.

חנא סוייד: אני ביטלתי אחת כזו.

חנא סוייד: בכובע הקודם שלי, אני ביטלתי אחת כזו כאשר התחלת הדיון היתה: "אבל זה קיים בתמ"א 14".

חנא סוייד: אמרתי: " תמ"א 14 תלך לכל הרוחות לעומת היישוב שלי ואיכות החיים של האנשים ביישוב שלי".

חנא סוייד: המחצבה של כינרת, כפי שאתה יודע, בוטלה.

רומן טביקמן: מי שאישר אותה זה ממשלת ישראל, ועל פי התוכנית הזו יש כללים.

רומן טביקמן: היא קובעת מהם הכללים ואומרת: כל עוד לא נבדק מה תחום ההשפעה, זה 500 מטר.

רומן טביקמן: התוכנית קובעת לראשונה את תחום ההשפעה.

רומן טביקמן: היא מצמצמת אותו וקובעת שהוא ישתנה.

חנא סוייד: זה צחוק.

חנא סוייד: רדיוס פיזיקלי, נגזרת של עוצמת זיהום ורעש.

חנא סוייד: זה לא מסטיק שאתה יכול לשחק איתו.

רומן טביקמן: התוכנית הזו לא צריכה להצדיק את המחצבה.

חנא סוייד: אני בז לה.

חנא סוייד: אני לא מקבל את זה.

חמד עמאר: הוא אומר שבתמ"א החדשה הוא יכול לאשר את תמ"א 14.

רומן טביקמן: לראשונה, היא מכשירה שטחים שניתן לבנות בהם.

תומר רוזנר: באיזה מרחק מינימאלי?

רומן טביקמן: 200 מטר.

חנא סוייד: אם המחצבה קיימת, אפשר לצמצם את זה ל-50 מטר.

רומן טביקמן: המחצבה קיימת, אבל תלוי איפה יהיו המתקנים.

רומן טביקמן: אם המתקנים יורדים לבור המחצבה, ההשפעה היא אחרת.

רומן טביקמן: כרגע התוכנית מדברת על זה.

רומן טביקמן: אני רוצה להזכיר, שהבניינים שרוצים להכשיר אותם ויהיו קיימים אלה הם בניינים בלתי חוקיים.

חמד עמאר: בלתי מורשים.

חמד עמאר: אם הם בנו על האדמות שלהם, אלה הם בניינים בלתי מורשים ולא בלתי חוקיים.

חמד עמאר: עד אשר אתם מאשרים תוכניות במחוז, לוקח זמן רב.

חמד עמאר: אני מכיר את זה, ואני שומע על כך כל יום מראשי רשויות.

חמד עמאר: אל תגיד לי "בלתי חוקיים".

חמד עמאר: אם תגיד "בלתי מורשים", אני יכול לקבל את זה.

חמד עמאר: הם בנו על האדמות שלהם, ואתם לא מאשרים להם להרחיב.

גאלב מג'אדלה: למה הם "בלתי חוקיים"?

גאלב מג'אדלה: כי לוקח לכם עשרים שנה לאשר תוכנית מתאר ליישוב.

רומן טביקמן: יש קשר הדוק בין תוכנית המחצבה ובין תוכנית המתאר לביר אל מכסור.

רומן טביקמן: ליישוב ביר אל מכסור יש תוכנית מתאר.

גאלב מג'אדלה: יש קו כחול מלפני עשרים שנה.

גאלב מג'אדלה: בינתיים היישוב נהיה פי חמישה מאותו יום בו אושרה התוכנית.

רומן טביקמן: יש שטחים המורשים לבנייה, כאשר טרם מומש הפוטנציאל המאושר לבנייה.

רומן טביקמן: יש שם עודף של שטחים לבנייה.

חמד עמאר: אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה.

חמד עמאר: תדלג על החלק הזה, כי יש לי הרבה טענות נגדכם בנושא הזה.

חמד עמאר: יש שם אדמות פרטיות של אנשים.

חמד עמאר: אלא לא אדמות של המדינה.

חמד עמאר: המדינה לא באה מחלקת ומוכרת, כמו במקומות אחרים.

חמד עמאר: אנשים במגזר לא מוכרים אדמות.

חמד עמאר: מי שיש לו אדמה ביישוב הוא לא מוכר.

חמד עמאר: לשני אין אדמה, אז הוא רוצה לבנות.

חמד עמאר: את הטענה הזו שים בצד.

חמד עמאר: תמשיך לדבר בנושא של המחצבה.

עלא חיידר: אני רוצה להעיר הערה אחת.

עלא חיידר: אתה צריך לספר לחבריי הוועדה ולכל האנשים שיושבים פה, מי התנגד לתוכנית ההרחבה של היישוב ביר אל מכסור מצד המערבי.

רומן טביקמן: מי התנגד?

עלא חיידר: המחצבה עצמה התנגדה להרחבה.

עלא חיידר: אדוני, אנחנו לא שואלים את השאלות הנכונות.

עלא חיידר: אני רוצה להציג את המסגרת הנכונה של התכנון.

עלא חיידר: המועצה המקומית ביר אל מכסור ביקשה להרחיב את היישוב בשכונות מיקמן ואכסנייה, איפה שהוא אומר ששם יש בתים לא מורשים.

עלא חיידר: ועדה מחוזית אמרה להם: אם אתם רוצים להרחיב, אהלן וסאהלן, אבל אתם צריכים להתאים את התכנון שלכם לתמ"א 14 – תוכנית מתאר ארצית המתייחסת למחצבות.

עלא חיידר: אתם צריכים לעשות תוכנית מתאר שתענה על הדרישות האלה.

עלא חיידר: התנגדו מספר אנשים ורשם המחצבה.

עלא חיידר: ועדה מחוזית אמרה למחצבה: "אם אתם מתנגדים אתם צריכים לעשות שני דברים: תוכנית מפורטת חדשה, שבה תראו איך תינזקו מהמחצבה עצמה.

עלא חיידר: היא ביקשה להכין תוכנית מפורטת, וגם הציבה להם שם כל מיני תנאים.

עלא חיידר: המחצבה לא עשתה תוכנית מפורטת וגם לא עמדה בתנאים שקבעה הוועדה המחוזית, גם בתוכנית הנוכחית שעומדת עכשיו במועצה הארצית.

עלא חיידר: במילים אחרות: המחצבה עצמה היתה צריכה להכין תוכנית שתעמוד בתנאים של הרחבת היישוב ולא ההפך.

גאלב מג'אדלה: תלוי במחצבה.

עלא חיידר: בדיוק.

עלא חיידר: אנחנו צריכים לשאול את השאלות הנכונות, ולא לשאול על ועדה מחוזית ועל התכנונים.

עלא חיידר: צריך לשאול את השאלות הנכונות.

עלא חיידר: יש פה חוסר ניקיון כפיים.

עלא חיידר: לא משנה אם תקרא לזה הרחבה או העתקה.

עלא חיידר: בסופו של דבר יש פה חיים של אנשים, והם אלה שסובלים.

עלא חיידר: חוץ מזה, משרד הבריאות לא עשה שום מחקר שם.

עלא חיידר: למה הם לא עושים מחקרים?

עלא חיידר: זו תוכנית מאוד קרובה ליישובים.

עלא חיידר: אנחנו מדברים על אנשים ולא על דברים באוויר.

עלא חיידר: אני מראה לך: זה הכביש, וזו המחצבה.

עלא חיידר: יש עשרות מטר ביניהם.

עלא חיידר: בצד הכביש, אלה הם הבתים.

עלא חיידר: בתכנון של המחצבה הם לא התייחסו לבתים עצמם.

עלא חיידר: הם התייחסו לתוכניות החלות על המקום, כאילו שאין שם בתים.

עלא חיידר: זה מפליא.

עלא חיידר: אלכס בעצמו אמר בוועדה המחוזית: "אז מבחינת

עלא חיידר: כם אין שכונה בתוכניות שלכם".

עלא חיידר: הוא אמר לו: "לצערי, אין שכונה".

עלא חיידר: אנחנו מדברים על חיי אדם, על אדמות שלהם מול מחצבה שעושה מה שבא לה.

חנא סוייד: יש כאן מן קונספציה, שאם יש בנייה לא חוקית, שלא מוסדרת במסגרת יישוב, כאילו מותר למישהו לבוא ולחנוק את האנשים, להרעיל אותם.

חנא סוייד: אי אפשר.

חנא סוייד: זה לא נכון.

חנא סוייד: זה לא מתקבל על הדעת.

חנא סוייד: זו לא טענה שאפשר להשמיע: "כיוון שאתה בנית לא חוקי, מותר להרעיל אותך".

חנא סוייד: איזה מן הגיון זה?

חמד עמאר: בוא ניתן לנציג משרד הפנים לסיים.

חמד עמאר: עדיין לא קיבלתי ממנו תשובה ברורה, כמו שאני ביקשתי לקבל בכל הנוגע למחצבה והעמדה של משרד הפנים.

רומן טביקמן: אני רוצה להפסיק איפה שעצרתי.

רומן טביקמן: עצרתי בתוכנית מתאר של יישוב ביר אל מכסור.

רומן טביקמן: אמרתי שבתוך תוכנית המתאר יש פוטנציאל לבנייה.

חמד עמאר: את זה אמרת.

רומן טביקמן: בנוסף לזה הוכנה תוכנית מתאר חדשה להרחבת היישוב.

רומן טביקמן: היא הוכנה על פי החלטת הממשלה על הכנת 34 תוכניות מתאר למגזר המיעוטים.

רומן טביקמן: העיקרון שהיה בתוך תוכנית המתאר הוא למצוא שטחים בבעלות מדינה, כדי לאפשר למחוסרי קרקע לבנות.

רומן טביקמן: לפיכך, נקבע שכיוון ההתפתחות של היישוב הוא בעצם כיוון מזרחי, על אדמות של עמק יזרעאל.

חמד עמאר: ואת השכונות הקיימות והבתים הקיימים נהרוס?

רומן טביקמן: לא.

חמד עמאר: אז מה נעשה?

רומן טביקמן: תוכנית המחצבה מכשירה אותם.

רומן טביקמן: היא מאשרת אותם.

עלא חיידר: מכשילה ולא מכשירה.

חמד עמאר: האם תוכנית המחצבה באה ונותנת אישור לבתים הקרובים הבנויים שם?

חמד עמאר: האם היא מאשרת אותם?

רומן טביקמן: ברגע שהיא תאושר.

רומן טביקמן: היא תאפשר בנייה בתוך השכונות האלה, גם בשכונת חסנייה ובשכונת והבדל.

רומן טביקמן: בשכונות האלה התוכנית מאפשרת בנייה, וזאת לראשונה.

יאסר חוג'יראת: לא מדובר בעשרות בתים לא מורשים או לא חוקיים.

יאסר חוג'יראת: מדובר בבתים בודדים שאין להם היתרים.

יאסר חוג'יראת: צריך לשים את הדברים על דיוקם.

יאסר חוג'יראת: הבתים בשכונת והבדל וכל הבתים בשכונת מקמנייה הם בתים חוקיים עם היתרים.

יאסר חוג'יראת: אלה מגרשי מינהל.

רומן טביקמן: וחסנייה?

יאסר חוג'יראת: חסנייה היא בתחום שיפוט של משגב.

יאסר חוג'יראת: נכון שיש משא ומתן והסכמות שהיא תעבור אליי, אבל היא עדיין לא עברה.

יאסר חוג'יראת: זה תחום שיפוט של משגב.

יאסר חוג'יראת: עד עכשיו היא לא עברה אליי.

יאסר חוג'יראת: זו בעיה שמשגב צריכה לטפל בה.

יאסר חוג'יראת: אנחנו לקחנו את זה, בגלל שהם שייכים לשבט וגרים באדמות שלהם.

יאסר חוג'יראת: אנחנו ביקשנו אותם.

יאסר חוג'יראת: לכן, לא צריך להגיד שהבתים בחסנייה הם בתים בלתי מורשים השייכים לביר אל מכסור.

יאסר חוג'יראת: הם קיימים לפני קום המועצה האזורית משגב.

יאסר חוג'יראת: לפני קום המדינה קיימים שם בתים.

יאסר חוג'יראת: נכון שיש שם בתים ללא היתרים.

יאסר חוג'יראת: זו בעיה של משגב, בעיה של המדינה.

יאסר חוג'יראת: בתחום השיפוט של ביר אל מכסור מדובר על בתים בודדים.

יאסר חוג'יראת: שכונת חסנייה שייכת למשגב, ואנחנו במשא ומתן ויש הסכמות להעביר אותה אלינו.

יאסר חוג'יראת: זה עכשיו נמצא בין כתלי משרד הפנים, כדי להקים ועדת חקירה.

יאסר חוג'יראת: אלה בתים שהיו שייכים למשגב.

יאסר חוג'יראת: אני מקווה, שאנחנו נקבל אותם.

רומן טביקמן: כרגע כלולים בתוכנית המתאר.

רומן טביקמן: לגבי המחצבה - יש קשר הדוק בין אישור תוכנית המתאר החדשה ובין אישור תוכנית המחצבה.

רומן טביקמן: מי שקבע את זה, זו המועצה הארצית.

רומן טביקמן: המועצה הארצית אמרה: "כל עוד אנחנו לא יודעים מה תחום ההשפעה של המחצבה, אי אפשר לקדם תוכנית מתאר ליישוב ביר אל מכסור".

רומן טביקמן: היישוב בעצמו, בהתנגדות לתוכנית המתאר, רצה להכשיר את זה מיידית.

רומן טביקמן: הוא טען: "בתוכנית המחצבה הכל נקבע, ולכן אנחנו מבקשים שתאשרו לנו את תוכנית המתאר".

רומן טביקמן: כרגע היישוב בא ומתנגד לתוכנית המחצבה.

רומן טביקמן: כך הוא תוקע גם את תוכנית המתאר.

קריאה: אבל זה לא פותר את הבעיה.

חנא סוייד: זה טיעון לולייני.

רומן טביקמן: יש קשר בין שני הדברים האלה.

חנא סוייד: אדוני ראש המועצה, אתם חייבים להסכים.

חנא סוייד: זה לא בסדר.

חמד עמאר: אני רוצה לשאול אותך, האם אתה מוכן לגור במרחק 200 מטר מהמחצבה?

רומן טביקמן: במרחק של 200 מטר לא נותנים לאף אחד לגור.

חמד עמאר: עכשיו אמרת, שהתוכנית החדשה מדברת על מרחק של 200 מטר.

רומן טביקמן: עד תחום השיפוט.

חמד עמאר: אני לא מבין את הקשר בין ההרחבה של היישוב לאישור תוכנית המחצבה.

חנא סוייד: עשו להם ג'סטה, הקטינו להם את רדיוס ההשפעה.

מסעוד גנאים: אולי לנו הערבים יש חסינות מהזיהום והרעש.

חמד עמאר: אני מבין, שכל התוכנית של ביר אל מכסור לא מתקדמת עד אשר יסירו את התנגדותם למחצבה.

גאלב מג'אדלה: המשמעות היא: תושבי ביר את מכסור הם בני ערובה.

מסעוד גנאים: אבל הטיעון הבסיסי זו הבריאות.

רומן טביקמן: המועצה הארצית קבעה: ניתן לקדם את תוכנית המתאר ליישוב ביר אל מכסור לכיוון הזה, רק אחרי שתהיה תוכנית לקביעת תחום ההשפעה של המחצבה.

חנא סוייד: וזו התוכנית.

רומן טביקמן: זו התוכנית.

גאלב מג'אדלה: מה המשמעות?

גאלב מג'אדלה: תושבי ביר אל מכסור בני ערובה בידי המחצבה.

רומן טביקמן: לא.

רומן טביקמן: אפשר שלא לפתח לכיוון ההוא אלא לכיוון אחר - לקרקעות של המדינה.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את העמדה של הנציגים מהמשרד לאיכות הסביבה.

חנא סוייד: האם יש נציג של המחצבה, של בעל השמחה?

תומר רוזנר: לא הזמינו אותו, בטעות.

חנא סוייד: נראה כאן כאילו רשויות המדינה מקדמות עסק פרטי.

חנא סוייד: זה לא מובן לי.

חנא סוייד: זה קצת בעייתי.

חמד עמאר: נציגת המשרד לאיכות הסביבה, בבקשה.

דורית סלע: אני מתכננת המחוז במשרד להגנת הסביבה וסגנית מנהלת של המחוז.

דורית סלע: אני מלווה את התוכניות בוועדה המחוזית, בהיבטים הסביבתיים, לאורך שנים, גם של ביר אל מכסור, גם של שפרעם וגם של המחצבה.

דורית סלע: כאשר המחצבה הגישה את התוכנית שלה, היא התבקשה להגיש מסמך סביבתי – תזכיר השפעה על הסביבה.

דורית סלע: נבדקו כל הפרמטרים הסביבתיים, החל מנושא של רעש, פיצוצים, איכות אוויר, שלביות חציבה, מיקום המתקנים, מיצוי נכון של החומרים והעמדה נכונה של המתקנים כדי שיצמצמו בצורה הכי טובה את המפגעים הסביבתיים.

דורית סלע: תחום ההשפעה נקבע על ידי שכלול כל הקווים שמייצגים פרמטרים של מטרדים סביבתיים.

דורית סלע: עשו בדיקה של מפגעי הרעש, וראו איך הפיזור שלהם.

דורית סלע: עשו בדיקה של איכות האוויר.

יאסר חוג'יראת: מי עשה את הבדיקה הזו, המשרד עצמו?

דורית סלע: לא.

דורית סלע: היום, בארץ, יזם שצריך להכין מסמכים סביבתיים או תזכיר לוקח גורם מקצוע.

דורית סלע: הם מכינים את העבודה, והחומר נבדק על ידי גורמי המקצוע במשרד.

חנא סוייד: שזה נוהל פסול.

דורית סלע: זה החוק.

חנא סוייד: אני יודע שזה החוק, אבל לא כל חוק הוא ערכי ומוסרי.

חמד עמאר: זה מה שיש.

חמד עמאר: אני מבין, שהם ביצעו את כל זה ואתם בדקתם את זה.

דורית סלע: לא מדובר ברדיוס שווה.

חנא סוייד: זו מעטפת.

דורית סלע: אנחנו נקרא לו תחום, שמוגבל על ידי הערכים הכי חמורים של כל תחום.

דורית סלע: איפה שהרעש מוגבל ממה שמותר, סומן קו.

דורית סלע: איפה שאיכות האוויר חורגת מהתקנים שמותרים, סומנו קווים.

דורית סלע: ההתלכדות של כל הקווים האלה יצרה את תחום ההשפעה.

דורית סלע: לכיוון צפון הוא יותר גדול, ומתרחק מהמחצבה לכיוון דרום שהוא יותר מצומצם.

חמד עמאר: האם את יכולה לדבר על המרחקים?

דורית סלע: בשלב הזה זה נע בין 400 ל-500 מטר, שזה הרדיוס הראשוני.

דורית סלע: הוא אמור להצטמצם ברגע שהמתקנים ירדו למטה.

חמד עמאר: עד לכמה?

דורית סלע: זה משהו שהוא לא אחיד, אבל זה ינוע בין 400 ל-250 מטר.

חנא סוייד: מה?

דורית סלע: הצמצום של תחום ההשפעה.

דורית סלע: כלומר, האפשרות של להתקרב בבינוי לכיוון המחצבה היא פונקציה של מצב איכות האוויר, מצב הרעש, מצב הפיצוצים – כל הנקודות האלה שישתנו ברגע שהמתקנים ירדו למטה.

חנא סוייד: אני רואה לנכון להתריע – אני חושב שרדיוס ההשפעה הוא מושא למניפולציה שלא תיעשה.

חנא סוייד: כאן מנסים בכל דרך אפשרית ולוליינית לקבוע רדיוס השפעה, ולהגיד שזה התקבל בתהליך מדעי ובדיקות הנדסיות, כדי שזה יותאם למצב הקיים.

חנא סוייד: בעצם, רוצים להכשיר את הטריפה.

חנא סוייד: אני מתריע מפני האפשרות הזו.

דורית סלע: אני רוצה שתדייק במה שאתה אומר.

חנא סוייד: אני רואה את המסטיק הזה, שסוחבים אותו לכאן.

חנא סוייד: זה לא בסדר.

דורית סלע: המשמעות של תחום השפעה, היא שהמחצבה חייבת לעמוד בכל הדרישות ובכל התקנים.

חנא סוייד: את יודעת יותר טוב ממני, שלמרות כל הרגולציות האלה וכל ההתניות האלו - משעה כזו לשעה כזו, מהמטר הזה למטר הזה - כאשר עובדים ויש טרקטורים, אף אחד לא נשמע לכללים ואין מי שישגיח על כך.

חנא סוייד: את יודעת את זה מניסיונות רבים.

דורית סלע: אני יודעת שהיה נכון שיהיה יותר פיקוח, אבל עדיין המחצבה הזו עובדת תחת רישיון עסק ותחת מנגנון של פיקוח.

דורית סלע: אנחנו בודקים את הדברים, ויש שם ניטור קבוע של איכות אוויר.

דורית סלע: פולה, שאחראית אצלנו במשרד על איכות אוויר, תדבר על הבדיקות שנעשות.

דורית סלע: יש שם פיקוח, והם עומדים בדרישות ובתקנים.

חנא סוייד: זה חונק את האוכלוסייה.

חנא סוייד: אני רוצה לדבר מהלב.

חנא סוייד: אני לא רוצה להסתפק בטיעונים הטכניים האלה.

חנא סוייד: יש אנשים שנחנקים.

חנא סוייד: יש אנשים שאיכות החיים שלהם נפגעת.

חנא סוייד: את לא יכולה לחיות במקומם, וגם אני לא.

חנא סוייד: אי אפשר להתעלם מהאנשים האלה בטיעונים טכניים בלבד: "יש תמ"א 14".

חנא סוייד: יש.

חנא סוייד: אני לא אומר שלא.

חנא סוייד: אתם משרד שאמון על צדק סביבתי.

חנא סוייד: האם זה נקרא צדק סביבתי?

חנא סוייד: אני השתכנעתי שיש פה צדק חלוקתי – הם מקבלים את המפגעים, ומשגב מקבלת את הארנונה.

חנא סוייד: אני משוכנע שיש צדק חלוקתי, אבל אני עדיין לא משוכנע שיש צדק סביבתי.

חמד עמאר: אני מבין, שעמדת המשרד לאיכות הסביבה תומכת בכל השינוי שרוצים לעשות שם.

דורית סלע: בהחלט.

דורית סלע: אני רוצה להעיר משהו לגבי דבריו של חה"כ חנא סוייד.

דורית סלע: הנושא של ארנונה יעלה בדיון אחר.

דורית סלע: זה נכון שיאסר לא רוצה שיקנו את הבריאות בארנונה, אבל אני חושבת שזה מצב שצועק.

דורית סלע: המחצבה עובדת בסדר גמור מבחינת ההיבטים הסביבתיים, אבל מי שקרוב לגבול של המחצב הם תושבים שלא נהנים מההכנסות אלא מהאי נוחות.

חמד עמאר: הם נהנים מהאבק.

דורית סלע: אני חושבת, שמהוועדה צריכה לצאת קריאה לעשות שינוי של גבולות.

חמד עמאר: תתמקדי בנושא של איכות הסביבה.

חמד עמאר: משרד הפנים ידבר על טענה אחרת, ואת תגידי את הטענה שלך.

דורית סלע: מההיבט של צדק חלוקתי וצדק סביבתי, הטענה הזו נכונה והמשרד תומך בה.

חנא סוייד: מי יכול לדבר על איכות האוויר שם?

פולה אורנשטיין: אני עובדת באגף לאיכות הסביבה במשרד להגנת הסביבה, ואחראית על נושא מחצבות.

פולה אורנשטיין: אני רוצה לחלק את התשובה שלי לכמה מישורים.

פולה אורנשטיין: קודם כל, מחצבה כמקור זיהום נחשבת כמקור שטח.

פולה אורנשטיין: למנוע זיהום ממקור שטח הוא דבר מאוד קשה.

פולה אורנשטיין: יש שם הרבה מקורות, כמו מתקנים, דרכים, ערמות של חומרי גלם וחומרים מוגמרים.

פולה אורנשטיין: לסגור את המחצבה באופן מוחלט ולשלוט על הפליטות מהשטח, זה כמעט בלתי אפשרי.

חנא סוייד: אז לצמצם אותו למקור נקודתי.

חנא סוייד: האם יש אפשרות?

פולה אורנשטיין: זה מצוין, אבל זה לא מעשי.

חנא סוייד: אז אפשר לסגור אותה.

חמד עמאר: מה לגבי איכות האוויר?

פולה אורנשטיין: אנחנו שולטים על איכות האוויר, ובודקים על בסיס תקנות למחצבות.

פולה אורנשטיין: לגבי מחצבות יש תקנות מיוחדות.

פולה אורנשטיין: המחצבה בחנתון נחשבת מחצבה באזור רגיש.

פולה אורנשטיין: מחצבה באזור רגיש מחויבת להגיש כל שנה לאישור המשרד תוכנית לניטור אבק.

פולה אורנשטיין: מדובר על אבק מרחף ואבק שוקע.

פולה אורנשטיין: נקבעו תקנים, ועל בסיס המדידות האלה אנחנו קובעים האם המחצבה עומדת בדרישות התקנות.

פולה אורנשטיין: בשנת 2010 אני ביקרתי במחצבה.

פולה אורנשטיין: אני לא מכירה את בעל המחצבה.

פולה אורנשטיין: אפשר להגיד, שהיא מנוהלת בצורה מאוד מסודרת.

פולה אורנשטיין: בדקנו את המחצבה מאל"ף עד ת"ף, על פי התקנות.

פולה אורנשטיין: אני בעצמי הייתי במחצבה.

חמד עמאר: אנחנו באמצע שנת 2012.

חמד עמאר: אני מזכיר לך.

עלא חיידר: יש פה הטעיה.

עלא חיידר: בשנת 2002 עד שנת 2007 נערכו שם בדיקות, והמשרד להגנת הסביבה אמר שהמחצבה אינה עומדת בתקנים.

עלא חיידר: הבדיקות נעשו מתוך שכונת מיקמן.

עלא חיידר: תתייחסי לזה.

חנא סוייד: זה מאושש את מה שאמרתי: לפעמים אפשר לשמור על התקנות ולפעמים אי אפשר.

יאסר חוג'יראת: לאחר בדיקת הרעש, שעשתה היחידה לאיכות הסביבה של גליל המערבי ששייכת למשגב, יצא דוח – שקיבלתי אותו לפני חודש – ושם כתוב: "התבצעו בדיקות רעש בבתים במיקמן ווהבדל, ויש חריגות רעש שם".

יאסר חוג'יראת: אני הייתי מציע לך גם לבקר בבתים.

יאסר חוג'יראת: לא צריך מכשירי ניטור.

יאסר חוג'יראת: רואים את זה בעין: העצים בלבן.

פולה אורנשטיין: אני התחלתי את ההתייחסות שלי ואמרתי, שלמנוע לגמרי זיהום ממקור כזה זה מאוד קשה.

עלא חיידר: אבל אמרת שהמחצבה עומדת בתקנים.

עלא חיידר: את מטעה.

עלא חיידר: היו שנים בהן היא לא עמדה בתקנים.

עלא חיידר: זה מה שצריך לומר.

חנא סוייד: האם יש תוצאות של שנת 2011?

עלא חיידר: היו שנים בהן היא לא עמדה בתקנים.

עלא חיידר: זה מה שצריך לספר לוועדה.

פולה אורנשטיין: בשנת 2011, לפי הנתונים שיש לי, היתה חריגה אחת של מדידת אבק מרחף.

חנא סוייד: כמה מדידות נעשו?

פולה אורנשטיין: זו אחת מתוך 20 מדידות שנעשו.

חנא סוייד: אחת מתוך עשרים זה לא מעט.

חנא סוייד: האם ננקטו צעדים?

פולה אורנשטיין: בוודאי.

פולה אורנשטיין: ברגע שאנחנו רואים שיש חריגה, אנחנו פונים למחצבה ומבקשים לבדוק מה הסיבה.

חנא סוייד: ומה זה עוזר לנפגעים?

פולה אורנשטיין: מה זאת אומרת מה זה עוזר לנפגעים?

חנא סוייד: אם אני שאפתי עשן או אבק כתוצאה מחריגה שמישהו ביצע, מה זה עוזר לי אם את התרעת בפני זה שגרם את האבק?

פולה אורנשטיין: אז מה אתה רוצה לדעת?

חנא סוייד: אני רוצה שיענישו אותו, אני רוצה פיצוי.

פולה אורנשטיין: פיצוי לבריאות?

פולה אורנשטיין: אתה בטוח שאתה נפגעת?

חנא סוייד: בוא תנשמי את זה ותשאפי את זה, ואת תחליטי במקומי.

פולה אורנשטיין: אני מכירה את זה.

גאלב מג'אדלה: של מי המחצבה?

פולה אורנשטיין: חברת הנסון.

פולה אורנשטיין: אנחנו בקשר עם החברה: מודיעים, מתריעים ובודקים.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את נציג משרד הבריאות.

אמיר יצחקי: אני מהמחלקה לבריאות הסביבה במשרד הבריאות.

חנא סוייד: למה לא מענישים את המחצבות בכלל ואת המחצבה הספציפית הזו?

חנא סוייד: נאמר כאן שבין 2002 ל-2007 היו חריגות זועקות לשמיים.

חנא סוייד: האם ננקטו צעדים?

חנא סוייד: האם הוענשו האחראים?

חנא סוייד: במקרה האחרון בשנת 2011, שהגברת סיפרה עליו, שזה לגמרי טרי, האם ננקטו צעדים נגד?

חנא סוייד: אם תגידו: "כן, הענשנו אותם", ראש המועצה יגיד: "אני בידיים טובות.

חנא סוייד: למה אני צריך לבוא ולצעוק בוועדת הפנים".

חנא סוייד: הוא ילך מבסוט הביתה.

חנא סוייד: אם אתה אומר: "לא עשינו כלום, רק התרענו", הוא יגיד שאי אפשר לסמוך עליכם.

פולה אורנשטיין: זה במעקב.

חנא סוייד: אבל מה זה עוזר?

חמד עמאר: אני אחדד את הדברים.

חמד עמאר: את אמרת שהיתה חריגה.

חמד עמאר: האם אין ענישה מול החריגה?

חמד עמאר: האם זה מרתיע, שאומרים לו: "אל תעשה את זה עוד פעם", ואחר כך הולכים לבדוק האם הוא תיקן או לא תיקן?

חמד עמאר: אם אני עובר ברמזור אדום, עוצר אותי שוטר ונותן לי דוח.

חמד עמאר: כך אני לומד לא לעבור יותר באור אדום, כי אני אקבל עוד הפעם דוח וישללו לי את הרישיון.

חמד עמאר: האם יש לכם מהלך של ענישה ברגע של חריג, או שאתם רק באים ואומרים: "אל תעשה את זה עוד פעם, ואנחנו נבדוק אותך"?

פולה אורנשטיין: אם משנת 2002 עד שנת 2007 היו כאלה חריגות שזועקות לשמים והיום מדובר בסך הכל בחריגה אחת, העובדה היא שננקטו צעדים וזאת התוצאה.

חנא סוייד: זה 5%.

חנא סוייד: זה לא מעט.

חנא סוייד: אחת מתוך עשרים, זה לא מעט.

פולה אורנשטיין: חריגה אחת.

חמד עמאר: את נציגה של המשרד לאיכות הסביבה, ואת אומרת: "רק חריגה אחת", כאילו זה מובן מאליו.

חמד עמאר: לא צריכה להיות אפילו חריגה אחת.

חמד עמאר: יש בני אדם ממול, ואתם אמורים להגן עליהם.

פולה אורנשטיין: אבל כמו שאמרתי בהתחלה, למנוע לגמרי זה בלתי אפשרי.

פולה אורנשטיין: אם הייתי באה ואומרת: "אין חריגות והכל מאה אחוז", האם זה היה הגיוני?

פולה אורנשטיין: לפעמים, המקור יכול לעמוד בכל הדרישות שלו אבל בגלל תנאי מזג אוויר כאלה ובגלל אותה השעה שבה עשו את המדידה, יש חריגה.

חמד עמאר: מה עמדת משרד הבריאות בנושא?

חמד עמאר: האם משרד הבריאות בודק את הנושא?

חמד עמאר: מה ההשפעה של המחצבה בביר אל מכסור על התושבים במקום?

חמד עמאר: האם אתם מבצעים בדיקה בקרב התושבים.

חנא סוייד: תרשה לי להכניס את המונח "אפידמיולוגיה".

חנא סוייד: האם אתם עושים בדיקות אפידמיולוגיות שם?

חנא סוייד: הרי ברור שלמחצבות יש השלכות אפידמיולוגיות ידועות.

חנא סוייד: האם טרחתם לעשות את הבדיקה הזו שם, ואם לא אז למה לא?

אמיר יצחקי: אני אנסה לענות לפי הסדר, ולשים את הדברים במקומם.

אמיר יצחקי: כל מה שקשור לאכיפה בנושא אינו בסמכות של משרד הבריאות.

אמיר יצחקי: כל הנושא של זיהום אוויר ורעש שייך למשרד להגנת הסביבה.

חנא סוייד: אני ראיתי שהמשרד להגנת הסביבה לא אהב את מה שאמרת כרגע.

אמיר יצחקי: כשהוקם המשרד להגנת הסביבה בשנת 1989, ממשלת ישראל העבירה את הסמכויות.

אמיר יצחקי: זה לא משנה אם זה נכון או לא נכון.

אמיר יצחקי: אלה העובדות בשטח.

חנא סוייד: אולי הוועדה המחוזית.

אמיר יצחקי: אני רוצה להגיד, שאני מברך על התהליך שאתם עושים כי אני חושב שהוא נכון.

אמיר יצחקי: אני חושב שבפקודות המועצות, בחקיקה, ראש רשות אחראי על בריאות תושביו.

אמיר יצחקי: המעורבות שלכם היא חשובה.

אמיר יצחקי: אני מוריד את הכובע.

אמיר יצחקי: בקטע הזה יש שיתוף פעולה.

אמיר יצחקי: אני לא רופא.

אמיר יצחקי: הנושא של אפידמיולוגיה ממחצבות הוא מאוד מורכב, מאוד יקר ולוקח הרבה מאוד שנים.

אמיר יצחקי: קשה לפעמים לבודד את ההשפעות האחרות.

חנא סוייד: כדאי לנסות.

חנא סוייד: אתה לא משכנע אותי.

חנא סוייד: כאשר אתה אומר שזה יקר, הפיוז שלי נשרף.

חנא סוייד: האם הבריאות שלו לא יקרה?

אמיר יצחקי: הבריאות שלו יקרה, ואני אשמח שהוא יעשה פעולות לטובת הבריאות שלו, שגם הן בשליטתו.

אמיר יצחקי: אני לא מתכוון לעצבן אף אחד.

עלא חיידר: כולנו נשמח שכולם יפסיקו לעשן.

אמיר יצחקי: לדוגמא.

אמיר יצחקי: בהיבט הכללי של החקיקה בתחום, אחד מהדברים הוא מחצבות.

אמיר יצחקי: אנחנו צריכים את השותפות שלכם חברי הכנסת.

אמיר יצחקי: רצינו להעביר תזכיר השפעה על הבריאות במסגרת חוק התכנון והבנייה, והדבר לא הסתייע.

אמיר יצחקי: זה הכלי שיוכל לסייע במקרים כאלה.

עלא חיידר: זה יביא לסגירת כל המחצבות, ובגלל זה לא מקדמים את זה.

אמיר יצחקי: זה לא רק מחצבות.

אמיר יצחקי: מדובר על תחנות כוח ועל כל מיני דברים אחרים.

אמיר יצחקי: זה יכול להיות כביש.

אמיר יצחקי: אם באמת רוצים, אז תזכיר השפעה על בריאות, שאנחנו במשרד מנסים לקדם וצריכים את העזרה שלכם, זאת הדרך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו באנו לבקש את עזרתך, ואתה בא ומבקש את העזרה שלנו?

גאלב מג'אדלה: זה סגנון מאוד מוצלח.

גאלב מג'אדלה: אתה קנון.

חמד עמאר: אני רוצה להתמקד בתוכנית.

חמד עמאר: תן לי תשובה לתוכנית הספציפית הזו.

חמד עמאר: מה טענתם בוועדה, ומהי העמדה שלכם?

חמד עמאר: זה מה שאני רוצה לשמוע מכם.

אמיר יצחקי: אני לא הייתי בוועדות.

חמד עמאר: אתה מייצג עכשיו את העמדה של המשרד.

חמד עמאר: מהי העמדה של המשרד?

אמיר יצחקי: המידע שאני קיבלתי הוא, שהתוכנית הזו משפרת את המצב הקיים באותו אזור.

חמד עמאר: ממי קבלת את הנתונים, ממשרד הבריאות?

אמיר יצחקי: מהמסמכים שהועברו על ידי המשרד להגנת הסביבה ותזכיר ההשפעה על הסביבה שנעשה שם.

חמד עמאר: האם אתם לא עשיתם שום בדיקה?

אמיר יצחקי: אנחנו לא נדרשנו לעשות שום בדיקה.

עלא חיידר: האם קראת את תזכיר ההשפעה על הסביבה.

אמיר יצחקי: אני לא קראתי את התזכיר, אבל הוא אושר על ידי המשרד להגנת הסביבה.

עלא חיידר: כתוב שם בצורה מאוד מפורשת, שצפויות חריגות מהתוכנית.

עלא חיידר: אני מוכן להביא את הציטוט משם.

עלא חיידר: אתה שאלת מה אפשר לעשות.

עלא חיידר: אפשר לעשות הרבה דברים.

עלא חיידר: בחלק ממדינות אירופה לא רק עושים תזכיר השפעה על הבריאות, אלא גם עושים בדיקות.

עלא חיידר: אמנם יש בעיה להוכיח קשר סיבתי בין המחצבה עצמה ולבודד משתנים אחרים, אבל יש את עיקרון הזהירות המונעת.

עלא חיידר: המחצבה עצמה יכולה להיות הגורם המשפיע ביותר על בריאות התושבים.

עלא חיידר: אדוני, לפני שבוע בדיוק ביקשנו ממשרד הבריאות נתונים לגבי מחצבת ורד, ששם יש הפרה של חוקי סביבה והוגשו נגדה כתבי אישום.

עלא חיידר: ביקשנו ממשרד הבריאות נתונים לגבי תחלואה במחלות נשימתיות.

עלא חיידר: קיבלנו נתונים שמצביעים על כך שרק לבן אדם אחד יש בעיות נשימה, כאשר בשכונה שאני גר בה יש אולי עשרה מקרים, ואין בשכונה שלי, ברוך השם, מחצבה.

עלא חיידר: אני לא מאחל את זה לשום בן אדם.

עלא חיידר: אני אומר לכם: עכשיו זה כלפי הערבים, אבל עוד כמה שנים יהיו בתוך הסיפור הזה גם הרבה יהודים.

עלא חיידר: אני אומר את זה כמישהו שהוא שוחר איכות הסביבה.

עלא חיידר: מזמן הפסיקו לדבר על איכות הסביבה.

עלא חיידר: היום מדברים על צדק סביבתי.

עלא חיידר: צדק סביבתי זה לחלק את הרעות הסביבתיות כמו המחצבות, וגם לחלק את הטובות כמו הארנונה.

עלא חיידר: בנוסף, לשתף בהליך קבלת החלטות.

עלא חיידר: אני בדקתי את כל הוועדות המתייחסות לנושא המחצבה, ולא מצאתי שום אדם ערבי שם.

עלא חיידר: זו התוצאה.

עלא חיידר: בעצם, אנחנו צריכים לשאול את השאלות הנכונות.

עלא חיידר: ביישוב ביר אל מכסור יש 8,000 איש מול בעל עסק שלא מעניין אותו כלום.

עלא חיידר: אני גם כותב על זה דוקטורט.

עלא חיידר: אני לא בא לספר סיפורים.

עלא חיידר: כפי שאמר ד"ר חנא סוייד, צריך שיהיה דיון מקיף על נושא המחצבות.

עלא חיידר: אנחנו באגודת הגליל כתבנו שני דוחות רציניים.

עלא חיידר: 54% מהציבור שמתגורר מסביב למחצבות הינו ציבור ערבי.

עלא חיידר: 60% מהציבור בשלוש התב"ע הקרובות במרחק של 750 מטר מגורים סביב המחצבות הוא ציבור ערבי, בעוד שכולם יודעים את אחוזם באוכלוסייה.

עלא חיידר: אני אומר לזכותם של האנשים שעובדים במשרד הבריאות ובמשרד להגנת הסביבה: הם מאמינים בכל משפט שאנחנו אומרים, ולפעמים אומרים לנו: "אנחנו גם דוחפים אתכם".

עלא חיידר: ההחלטות צריכות להיות בדרג המיניסטריאלי ולא רק בדרג של עובדים, שלא נמצאים במקום של קבלת החלטות.

עלא חיידר: כארגון סביבתי וכארגון שוחר זכויות סביבתיות, אנחנו מבקשים שהאכיפה החוקתית תהיה יותר רצינית.

עלא חיידר: לא נסתפק בזה ששולחים התראה.

עלא חיידר: שנית, נבקש להגביל בשנים את העבודה של המחצבות, במיוחד במחוז הצפון.

עלא חיידר: שלוש, נבקש לזמן דיון רציני בנושא הארנונה.

עלא חיידר: לא ייתכן שמי שמת מזה אלה הם הערבים, בעוד מי שנהנה מזה הם תושבי משגב.

עלא חיידר: ארבע, נבקש שמשרד הבריאות יערוך מחקר רפואי רציני בשלוש אזורים: ורד, חנתון ועוד מקום, ויבדוק שכיחות התחלואה של מחלות נשימתיות בהשוואה לשכונות אחרות.

עלא חיידר: אני רוצה לסיים במשפט אחד: מחצבת ורד מגישה תוכנית הרחבה דומה.

עלא חיידר: היו התנגדויות של שני משרדי ממשלה: משרד המשפטים והמשרד להגנת הסביבה, שהתנגדו ועשו תזכיר השפעה על הסביבה חדש.

עלא חיידר: כמה ימים לפני שזה הגיע למועצה הארצית לתכנון ובנייה, הם הסכימו.

עלא חיידר: אני רוצה להגיד: זה לא רק עניין של בריאות.

עלא חיידר: יש פה שחיתות בכל מובן המילה.

עלא חיידר: יש פה שלטון מול בריאות הציבור.

עלא חיידר: הון מול שלטון.

תומר רוזנר: אני רוצה לשאול שאלה את נציגי הממשלה.

תומר רוזנר: אמר נציג משרד הבריאות: "זה משפר את המצב הקיים".

תומר רוזנר: אומרת הנציגה של המשרד להגנת הסביבה: "התוכנית מבחינת תזכיר השפעה על הסביבה מקובלת עלינו.

תומר רוזנר: אנחנו תומכים בה בהחלט.

תומר רוזנר: היא טובה".

תומר רוזנר: אמר נציג משרד הפנים: "השטחים של החציבה מצומצמים.

תומר רוזנר: התוכנית טובה".

תומר רוזנר: אם כך, למה התושבים מתנגדים?

תומר רוזנר: אם התוכנית כל כך טובה, למה הם מתנגדים?

יאסר חוג'יראת: אם היא כל כך טובה, כאשר המגרשים יתפנו אני מזמין אותם לבוא לגור שם.

יאסר חוג'יראת: אני נותן להם את זה בלי ארנונה אפילו.

יאסר חוג'יראת: אני אתן להם פטור מארנונה.

רומן טביקמן: התושבים רוצים להתקרב ולבנות בשטחים שהם בבעלות פרטית שלהם.

רומן טביקמן: הבעלות הפרטית היא לכיוון המחצבה.

חנא סוייד: אז הם אשמים שיש להם אדמות פרטיות?

חמד עמאר: ההתנגדות שלהם היא מההיבט הבריאותי.

רומן טביקמן: הוועדה המחוזית לא דנה בהיבט הבריאותי.

חמד עמאר: אבל היא צריכה לקבל תזכיר סביבתי.

רומן טביקמן: אין לה מנדט לדון בזה.

רומן טביקמן: תזכיר השפעה לסביבה אמור לכלול גם את ההיבט הזה.

רומן טביקמן: תמ"א 14 קבעה, שאם עושים תזכיר לסביבה זה כולל את מכלול הדברים האלה, והוא צריך לתת מענה גם לזה.

קריאה: לא נכון.

רומן טביקמן: תמ"א 14 לא קבעה שצריך לעשות עוד תזכיר סביבתי.

חנא סוייד: כאשר חוקקו את תמ"א 14 כל המודעות הסביבתית היתה בתחתית.

חנא סוייד: לא היתה מודעות סביבתית.

חמד עמאר: בוא נשמע את נציג משרד האנרגיה והמים.

שארבל שאחדה: אני מנהל אגף מחצבות ומכרות במשרד האנרגיה והמים, והמפקח על המכרות במשרד האנרגיה.

שארבל שאחדה: חומר גלם מוצאים איפה שהגאולוגיה מתאימה לחומר גלם.

שארבל שאחדה: אני לא יכול ללכת למישור החוף ולהוציא משם אבן לחצץ.

שארבל שאחדה: אני צריך למצוא את הסלע האיכותי.

שארבל שאחדה: החומר הזה נמצא באזור.

שארבל שאחדה: בגליל יש ובמרכז יש.

חמד עמאר: אבל לא ליד בתים.

חמד עמאר: בעתיד, צריך להסתכל שזה לא יהיה ליד בתים.

שארבל שאחדה: עושים את זה.

שארבל שאחדה: עושים תזכיר ועושים תוכנית שלא תפגע באנשים.

שארבל שאחדה: מחצבה היא דבר נימבי – not in my back yard - לא בחצר שלי.

שארבל שאחדה: אף אחד מכל הנוכחים כאן לא רוצים מחצבה ליד הבית.

חנא סוייד: האם אתה רוצה מחצבה ליד הבית שלך?

שארבל שאחדה: אני לא רוצה, כמו שאתה לא רוצה.

חנא סוייד: אתה נורמטיבי, ואנשים פה נורמטיביים.

שארבל שאחדה: כמו שהתנגדת למחצבת הר קוץ ליד עלבון, כך כל תושב שיש לו מחצבה ליד הבית זכותו להתנגד למחצבה.

שארבל שאחדה: המחצבה תוארה כאן כאילו היא עסק פרטי.

שארבל שאחדה: היא אכן עסק פרטי, אבל מאחוריה יש חומרי גלם שלא הולך לכיס של האדם הפרטי אלא לכיס של הציבור כולו.

שארבל שאחדה: זה חומר גלם שהולך לפיתוח, לתשתיות, לפרויקטים לאומיים בשבילם צריכים חומרי גלם.

שארבל שאחדה: מדובר בכל הכבישים שאנחנו מכירים: צומת סומך, צומת המוביל, צומת יגור, עוקף קריות.

שארבל שאחדה: כל זה באזור מחצבת חנתון.

שארבל שאחדה: כמו שציין כאן מנכ"ל עיריית שפרעם, רק לפני שנתיים נסגרה מחצבת שפרעם.

שארבל שאחדה: מחצבת שפרעם הפיקה בזמנים הטובים שלה שלושה מיליון טון.

שארבל שאחדה: את זה איבדנו תוך שנה במכה אחת.

שארבל שאחדה: בשנה האחרונה היתה למחצבה תפוקה של מעל מיליון טון, ופתאום בשנת 2011 אין מחצבה שתספק את חומר הגלם.

שארבל שאחדה: יש לנו מחצבה צמודה יותר, שהיא מחצבת חנתון, ואנחנו מצפים שהתפוקה שלה תעלה.

שארבל שאחדה: התפוקה שלה היום היא סדר גודל של 2.3 מיליון טון.

שארבל שאחדה: הצפי שהיא תעלה לשלושה מיליון וחצי טון.

שארבל שאחדה: בתוך המחצבה עצמה לא היתה הרחבת גבולות.

חמד עמאר: עד כמה שנים?

שארבל שאחדה: סדר גודל של 38,000,000 טון.

שארבל שאחדה: אם נחלק את זה לתפוקה של שלוש או שלוש וחצי, אנחנו מדברים על פעילות של 12-15 שנה.

קריאה: 17 שנה.

שארבל שאחדה: אם מחלקים 38 ל-3.5 לא יוצא 17.

חמד עמאר: אני לא אתווכח איתך אם זה 12 או 17.

חמד עמאר: גם 12 שנים זה הרבה.

חמד עמאר: מדברים על סדר גודל של 15 שנה אורך טווח פעילות של המחצבה, ואז המחצבה הזו תיסגר ותצא לשיקום, בדומה למחצבת שפרעם.

חמד עמאר: המחצבה הזו לא הולכת להיות מורחבת עוד יותר.

חמד עמאר: במסגרת תמ"א 14 ב' לא תהיה הרחבה.

חמד עמאר: אנחנו מבקשים שניתן יהיה לנצל עד תום את העתודות שנמצאות בתוך הקונטור של המחצבה עצמה.

חמד עמאר: חומר גלם הוא חומר מתכלה.

חמד עמאר: למה הכוונה?

חמד עמאר: זה חומר שאנחנו לא יכולים לייצר אותו.

חמד עמאר: אנחנו לא יכולים לייצר סלע.

חמד עמאר: אנחנו משתמשים בסלע לצרכים שלנו, לצרכים של כולם ולא לשימוש פרטי.

גאלב מג'אדלה: אבל ההכנסה הולכת לכיס הפרטי.

שארבל שאחדה: זה עסק פרטי, אבל חומר הגלם הולך למדינה.

חמד עמאר: אני מכיר את הבעיה.

חמד עמאר: הרבה אנשים פונים אלינו.

חמד עמאר: יש מחסור איום במדינת ישראל של חומר גלם.

גאלב מג'אדלה: אדוני היו"ר, אין מחסור.

שארבל שאחדה: יש מחסור.

גאלב מג'אדלה: אין מחסור, כי הממשלה לא מעודדת שימוש בחומרים ממוחזרים.

שארבל שאחדה: היא מעודדת שימוש בחומרים ממוחזרים.

גאלב מג'אדלה: אלפי טון עומדים.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי במחצבה שבה ממחזרים.

גאלב מג'אדלה: אני עומד בראש השדולה למחזור.

גאלב מג'אדלה: ליד ראש העין אלפי טון עומדים, והממשלה לא מעודדת שימוש בחומר ממוחזר.

גאלב מג'אדלה: הממשלה, בפרויקטים שלה, בפרויקטים של מע"צ ואחרים, צריכה להשתמש בחומרים הממוחזרים.

גאלב מג'אדלה: אלה חומרים יותר טובים ויותר זולים ב-15%.

גאלב מג'אדלה: אם אתה רוצה חומר, יש חומר.

שארבל שאחדה: המדינה כן מעודדת.

שארבל שאחדה: גם אם הולכים לכיוון הזה ומנצלים 90% או 100% מהחומר הממוחזר, אנחנו עדיין מדברים על סדר גודל מהתפוקה, מהביקוש הכלל ארצי שאנחנו צריכים.

תומר רוזנר: אתה אומר שאתם מעודדים את הנושא של המחזור.

תומר רוזנר: אתם תמכתם בזמנו בתיקון לפקודת המכרות, שיאפשר מחזור בשטחי המחצבות.

תומר רוזנר: התקנות, שהמשרד להגנת הסביבה רוצה להתקין בנושא הזה – לפחות לפי הדברים שנמסרו לי - נתקלות בהתנגדות של משרד האנרגיה והמים.

שארבל שאחדה: מכל מיני סיבות.

שארבל שאחדה: אנחנו חוששים ממצב, שחומר גלם שייכנס למחצבות יסתום את הבור של המחצבות.

תומר רוזנר: אז איך אתם מעודדים את העניין?

שארבל שאחדה: יש מחצבות שכבר אושרו.

חנא סוייד: באופן קונספטואלי.

שארבל שאחדה: הועלתה כאן התוכנית של ורד ערה.

שארבל שאחדה: שם יש שטח המיועד למחזור.

גאלב מג'אדלה: השר ארדן תקוע בממשלה יותר משנה עם התקנות, שהם מונעים את הקידום שלהן.

שארבל שאחדה: עלתה כאן טענה לא נכונה, ש-100% מהמחצבות נמצאות במגזר הערבי.

שארבל שאחדה: במחוז מרכז מדובר על 100% ליד יישובים יהודים.

שארבל שאחדה: במחוז ירושלים מדובר על 100% ליד ישובים יהודים.

שארבל שאחדה: צריכים פריסה של מחצבות בכל הארץ, בצורה הגיונית, על מנת שיהיה חומר גלם.

חמד עמאר: בנושא הזה אני מקבל את הדעה שלך.

חמד עמאר: בגליל, אין מה לעשות, הרוב הם תושבים ערבים.

חמד עמאר: לכן, לא צריך לקחת את זה למקום הזה.

חנא סוייד: עוד מעט יתחילו לחשוב על טרנספר.

שארבל שאחדה: צריך לדייק בדברים שנאמרו.

שארבל שאחדה: יש דברים שנאמרו והם לא מדויקים.

עלא חיידר: הוא מטעה.

שארבל שאחדה: יש חשיבות גדולה לאשר את המחצבה הזו.

שארבל שאחדה: אם המחצבה הזו תיסגר, פירוש הדבר שאנחנו לא נצליח להבטיח אספקה סדירה של חומרי גלם, בעיקר למחוז צפון – למרחב הגיאוגרפי של המחצבה.

שארבל שאחדה: פירוש הדבר שצריכים להוביל חומר גלם מאזורים יותר מרוחקים.

שארבל שאחדה: אולי מדרום הארץ.

שארבל שאחדה: לזה יש השלכות סביבתיות יותר חמורות.

חנא סוייד: למה לא?

חנא סוייד: מי אמר?

חנא סוייד: אתה קבעת קביעה כאן.

חנא סוייד: אתה אמרת שחומרי מחצבה הם חומרים מתכלים.

חנא סוייד: אתה קבעת את זה.

חנא סוייד: אני בז לקביעה הזו.

חנא סוייד: איזו קביעה זו?

חנא סוייד: האם חומר מחצבה הוא חומר מתכלה?

חנא סוייד: האם הוא מתאדה?

חנא סוייד: אם כל העובדות שהבאת כאן מבוססות מדעית כמו העובדה הזו, אז אני לא לוקח שום דבר ממה שאמרת.

שארבל שאחדה: זה מבוסס מדעי.

חנא סוייד: חומר אגרגטים מתכלה?

חנא סוייד: מה זה מתאדה?

חנא סוייד: מה זה סובלימציה?

חנא סוייד: בנוסף, אני לא משוכנע שיש מחסור במחוז הצפון בחומרי גלם.

חמד עמאר: בנקודה הזו, אני מכיר את המצב.

חמד עמאר: הרבה פנו אלינו בנושא.

חמד עמאר: באמת יש מחסור במחוז הצפון.

גאלב מג'אדלה: יש עכשיו רצון שלכם לפתוח את המכרזים.

גאלב מג'אדלה: מינהל מקרקעי ישראל רוצה לפתוח את המכרזים, כדי להבטיח שהמכרזים האלה יפעלו על פי נהלים תקינים מבחינת המכרז של שליטה.

גאלב מג'אדלה: האם זה נכון?

רומן טביקמן: זה קשור למינהל.

גאלב מג'אדלה: אבל משרד הפנים צריך לדעת את זה.

גאלב מג'אדלה: אתם מתואמים מבחינת תכנון.

רומן טביקמן: תכנון זה משהו אחר ומכרזים זה משהו אחר.

גאלב מג'אדלה: בדיון המשלים שהיו"ר יקבע, אנחנו נביא לכם עובדות חדשות: הקשר בין הון ושלטון בנושא המחצבות.

גאלב מג'אדלה: נראה לכם מי זוכה במכרזים של המחצבות.

גאלב מג'אדלה: יהיו לכם קצת כמה הפתעות.

גאלב מג'אדלה: אני לוקח עליי את המשימה.

רומן טביקמן: אני חוזר לשאלה של אדוני בקשר לתכנון – כמה שטח משתחרר.

רומן טביקמן: כל השטחים האלה, שהם 115 דונם, משתחררים מהמחצבה לשטח חקלאי.

חנא סוייד: אדמה משוחררת.

חמד עמאר: האם זו אדמה פרטית שמשוחררת?

רומן טביקמן: אין לי מושג.

רומן טביקמן: הסמיכות המיידית פה לשכונת והבדל.

רומן טביקמן: אם באמת היו חוצבים פה, המרחק היה 50 מטר.

יאסר חוג'יראת: אבל זה לא גבול המחצבה.

יאסר חוג'יראת: הקו הכחול הוא יותר למעלה.

יאסר חוג'יראת: השטח המשוחרר הוא לא בגבול הכחול של המחצבה.

רומן טביקמן: זה גבול המחצבה.

רומן טביקמן: לגבי ההשתתפות של נציגי המעוטים בקבלת החלטות על המחצבות, אני רוצה להגיד שהתוכנית הזו עברה שתי ועדות מקומיות לפני שהגיע לוועדה מחוזית.

רומן טביקמן: אחת מהן היתה ועדת גבעות אלונים, כאשר נציגי שפרעם, נציג אעבלין, נציגי ביר אל מכסור, נציגי כפר מנדא, היו חברים בוועדה.

חמד עמאר: הם אישרו את זה?

רומן טביקמן: הם המליצו על התוכנית הזו להפקדה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: נציג משגב, בבקשה.

צור אבלס: כמי שעוסק בתחום איכות הסביבה במשגב, אני מאמין - - -

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על ארנונה ולא על איכות סביבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על מה שהם מקבלים.

חמד עמאר: בוא נשאיר את הנושא של הארנונה.

גאלב מג'אדלה: אין לנו טענות אליכם בנוגע לאיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אתם לא הזרוע המקצועית.

צור אבלס: כמי שאמונים בשטח, נמצאים במחצבה ומכירים אותה, אנחנו מאמינים אמונה שלמה שאישור התוכנית ישפר את המצב הסביבתי בביר אל מכסור.

צור אבלס: אי אישור התוכנית יגרום להימשכות המצב הקיים.

חנא סוייד: האם יש לכם אחריות אזורית, או רק במועצה האזורית שלך?

חמד עמאר: בוא תתמקד במחצבה שלך, ואל תיכנס לעניינים של אל מכסור ותגיד אם זה משפר או לא משפר.

חמד עמאר: זה לא תחום השיפוט שלך.

צור אבלס: תוכניות איכות האוויר נעשות בביר אל מכסור, בין היתר.

חנא סוייד: האם אתם אמונים עליהן?

חנא סוייד: האם אתם מבצעים אותן?

חנא סוייד: האם היה מקרה בו אתם פניתם למחצבה, התרעתם, ביקשתם או הענשתם אנשים בגלל שהם לא פעלו על פי חוק?

חנא סוייד: האם היה מקרה אחד כזה?

צור אבלס: אנחנו מתריעים בכל פעם, ויש גם פתרון לבעיות של חריגות.

חנא סוייד: האם הענשתם פעם?

חנא סוייד: הרי הסמכות היא שלכם, של ראש המועצה שלכם.

צור אבלס: לא הענשנו.

חנא סוייד: אז למה לסמוך עליכם?

חמד עמאר: האם יש השפעה סביבתית של המחצבה על אזור משגב?

צור אבלס: על שכונת חוסנייה.

חמד עמאר: שכונת חוסנייה אמורה לעבור לאל מכסור.

חמד עמאר: חוץ מזה יש השפעה?

חנא סוייד: הכוונה היא למשגב פר אקסלנס.

צור אבלס: דמיידה שייכת למשגב פר אקסלנס.

צור אבלס: רבע מתושבי משגב הם בדואים.

חמד עמאר: לא אמרנו בדואים או לא בדואים.

חמד עמאר: אני שואל אם יש השפעה של המחצבה על התושבים של משגב.

צור אבלס: היישוב דמיידה הוא מחוץ לתחום השפעה.

חמד עמאר: אין השפעה.

חמד עמאר: תודה רבה.

צור אבלס: אני רק רוצה להתריע ולומר, שהשארת המצב הקיים תמשיך את המפגעים שעליהם דיבר ראש מועצת ביר אל מכסור, וחבל.

צור אבלס: אם יאשרו את התוכנית, המצב שלהם ישתפר.

חמד עמאר: אני חושב שהיתה טענה מאוד קשה של משרד הפנים נגד הוועדה, שהיו בה נציגים מעיריית שפרעם ומביר אל מכסור.

חמד עמאר: נאמר שאתם תמכתם בתוכנית.

עומר מלאכ: אנחנו כן התנגדנו.

עומר מלאכ: אני מחזיק בידי את ההתנגדות שלנו.

עומר מלאכ: אמנם ההתנגדות שלנו לא התקבלה בוועדה.

חמד עמאר: אבל אתם הייתם הרוב.

עומר מלאכ: הוגשו התנגדויות גם מאעבלין ומשפרעם.

חמד עמאר: הוא אומר שבוועדה המקומית התוכנית אושרה.

חמד עמאר: הרי מי שמצביע בוועדה המקומית זה אתם.

חמד עמאר: האם אישרתם את זה בהצבעה?

עומר מלאכ: לא.

חמד עמאר: אם זה לא נכון, תביאו את העמדה שלכם שזה לא אושר.

חמד עמאר: המחוז אומר שאתם אישרתם את זה בוועדה המחוזית.

חמד עמאר: אם זה לא נכון, תביאו את העמדה שלכם לוועדה.

חמד עמאר: תתקנו את העמדה שלכם.

עומר מלאכ: אנחנו כן התנגדנו.

חמד עמאר: אני לא מדבר על התנגדות.

חמד עמאר: אני שואל, האם הוועדה המקומית אישרה או לא אישרה.

חמד עמאר: משרד הפנים אומר שהוועדה המקומית אישרה.

עומר מלאכ: היא לא אישרה.

חמד עמאר: אז תבדקו את העמדה שלכם, ותשלחו אותה לוועדה.

חנא סוייד: תבדקו את זה, ותסתרו את מה שהוא אמר.

עלא חיידר: קודם כל, מרחב התכנון הוא משגב.

חמד עמאר: אבל הוא מדבר גם על גבעת אלונים.

עלא חיידר: באעבלין אמנם הם ניזוקים כמו בשפרעם וביר אל מכסור, אבל אעבלין היתה חלקה אחת פרטית.

עלא חיידר: הם הכניסו אותה לתוכנית מבלי לשאול את בעל הקרקע.

עלא חיידר: ביום הדיון עצמו, אם הוא היה מסרב שהתוכנית תאושר, כל התוכנית היתה נופלת.

עלא חיידר: הם באו ואמרו: "אנחנו נשלם לך עבור כל דונם כמה מאות אלפי דונמים.

עלא חיידר: לצערי הרב, הם קנו אותו".

חנא סוייד: כאילו שזה משנה אם המועצות מסכימות או לא מסכימות.

חנא סוייד: יש מועצות שלא מסכימות.

חמד עמאר: אני לא מדבר על המועצה.

חמד עמאר: אני דיברתי על הוועדה המקומית.

חמד עמאר: הוא טען שהוועדה המקומית אישרה.

חמד עמאר: אם הוועדה המקומית אישרה, זה לא בסדר בכלל.

חמד עמאר: זה לא תקני.

עלא חיידר: אני מבקש לשאול את רומן, איזו ועדה מקומית אישרה.

חמד עמאר: הוא אמר גבעת אלונים.

עלא חיידר: זה שייך למשגב.

עלא חיידר: זה לא בתחום השיפוט שלנו.

חמד עמאר: איזה ועדות אישרו את זה?

רומן טביקמן: שתי ועדות: ועדת משגב וגבעות אלונים.

רומן טביקמן: התוכנית נמצאת בשני מרחבים.

חמד עמאר: האם גבעת אלונים של שפרעם אישרה את זה?

רומן טביקמן: המליצה.

חמד עמאר: המליצה זה אישרה.

גאלב מג'אדלה: האם אפשר לקבל את הפרוטוקול של הוועדה שהמליצה?

גאלב מג'אדלה: רומן, האם אתה מוכן להעביר ליו"ר את הפרוטוקול?

רומן טביקמן: אין לי אותו כאן.

גאלב מג'אדלה: כבוד סגן המתכנן, אמרת דבר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מאוד מאמינים לך, אבל אנחנו מבקשים שתעביר את הפרוטוקול של הוועדה בשיתוף שפרעם, אעבלין, גבעות אלונים, שאישרה את התוכנית והמליצה עליה לוועדה המחוזית.

עלא חיידר: זו לא השאלה.

עלא חיידר: אנחנו צריכים לדון בשאלות המהותיות.

חמד עמאר: יש משקל חשוב לנקודה הזו.

חמד עמאר: ברגע שוועדה מקומית מאשרת את זה, ממליצה ומעבירה את זה למחוז והעמדה של המחוז היא שהוועדה המקומית אישרה, יש משקל כבד לנושא.

עלא חיידר: אני מסכים, אבל חלק גדול של השטח נמצא בתחום שיפוט משגב.

חמד עמאר: אני רוצה לסכם את הישיבה.

חמד עמאר: תודה רבה לכולם.

חמד עמאר: ועדת הפנים קוראת לוועדת הערר לשקול את הטענות של התושבים בכובד ראש ולהיות בתיאום עם ראשי היישובים בכל הנוגע להתקדמות התוכנית.

חמד עמאר: אני פונה למשרד הפנים בקשר לחלוקה שווה של הארנונה שם.

חמד עמאר: אנחנו רוצים לקבל תשובה ברורה בנושא.

חמד עמאר: לא יכול להיות שהיישובים שנפגעים שם: אל מכסור, שפרעם ואעבלין, לא נהנים מהנושא של הארנונה בכלל וסובלים את כל הזיהום.

חמד עמאר: אנחנו נבקש לקיים דיון המשך לנושא הזה.

חמד עמאר: אני קורא לנציג משרד הפנים להעביר לי את הפרוטוקול של גבעת אלונים, שממליצה ומאשרת את ההפקדה, בהקדם האפשרי.

חמד עמאר: תודה רבה, הישיבה נעולה.