ועדת המשנה לביטוח, כנסת 18, פרוטוקול מספר 18, 2012-06-26 14:00

פניה קירשנבאום: צהריים טובים לכולם.

פניה קירשנבאום: ביקשתי לזמן היום את ועדת המשנה לנושא רעידות אדמה כדי להמשיך בסקירה ובקבלת החלטות.

פניה קירשנבאום: אני רוצה להזכיר שבפעם האחרונה דיברנו על-כך שהאוצר צריך לעשות סקירה של נכסים: משרדים, כל מה שאמור להיות מבוטח, לפלח את השוק של הדיור הפרטי והדיור הציבורי.

פניה קירשנבאום: הם הבטיחו שזה יהיה מוכן.

פניה קירשנבאום: לדעתי זה היה אמור להיות במאי אבל לא נתווכח על התאריך.

פניה קירשנבאום: האוצר ייתן היום סקירה ולאחר המצגת אני בטוחה שלכולנו יהיה מה להגיד.

פניה קירשנבאום: לי בטוח יש מה להגיד.

פניה קירשנבאום: בבקשה, אדוני.

דוד הנהרט: שלום לכולם.

דוד הנהרט: שמי דוד ואני מאגף החשב הכללי.

דוד הנהרט: נפגשנו לאחרונה בדיון הקודם במרץ.

דוד הנהרט: כפי שנתבקשנו, באנו לעדכן את הפרטים והכנו מצגת, כפי שהוצגה בוועדת השרים המיוחדת לעניין היערכות לרעידות אדמה, בראשותו של חבר הכנסת בני בגין.

דוד הנהרט: למעשה כעת אנחנו מעדכנים את ועדת המשנה לענייני הביטוח.

דוד הנהרט: (מוצגת מצגת) להזכירכם, למי שלא מכיר ולא זוכר, בסוף חודש אפריל 2011 עברה החלטת ממשלה.

דוד הנהרט: אחד מהחלקים העיקריים של החלטת הממשלה היה למנות צוות בין-משרדי בראשות החשבת הכללית במשרד האוצר, לבחון את ההיערכות הביטוחית והפיננסית לרעידות אדמה.

דוד הנהרט: אגב, החלטת הממשלה הגיעה ביוזמתנו, כמובן.

דוד הנהרט: אנחנו רואים חשיבות גדולה בהיערכות הזאת.

דוד הנהרט: למעשה ההחלטה נתנה מנדט לצוות לבחון ולראות כיצד ניתן להיערך לאירוע קטסטרופה כגון רעידת אדמה.

דוד הנהרט: הצוות פעל במשך כשנה באמצעות חמישה צוותי משנה.

דוד הנהרט: נעשתה עבודה יסודית ומקיפה עם נציגים מכלל משרדי הממשלה, נציגים מבנק ישראל, מחברות ביטוח.

דוד הנהרט: למעשה קיימנו דיונים פנימיים.

פניה קירשנבאום: אחר-כך תיתן סקירה לגבי גופי המשנה?

דוד הנהרט: כן, בשקופית הבאה.

דוד הנהרט: למעשה, בכדי להביא תוצר איכותי ככל שניתן - נכון שלחץ הזמן הוא גבוה אבל ניסינו לעמוד ככל שניתן בזמנים ובאמת להפיק מוצר מהיר.

דוד הנהרט: חשוב לזכור שזה נושא מורכב וזאת הפעם הראשונה שעושים אותו.

דוד הנהרט: מי שלא יודע, עד לאותה עבודת צוות לא היתה תמונת מצב מעודכנת של מצב הנכסים ומצב הכיסוי הביטוחי.

דוד הנהרט: אני חייב לומר שגם לאחר עבודת הצוות אין עדיין תמונה אבל התמונה יותר ברורה מאשר לפני כן.

דוד הנהרט: היו 5 צוותי משנה.

דוד הנהרט: צוות ראשון בראשות החשב הכללי.

דוד הנהרט: זה צוות לאיסוף מאגר נתונים.

דוד הנהרט: כפי שאמרתי, התמונה לא היתה ידועה לפני כן.

דוד הנהרט: הצוות הזה, למעשה, עסק בעיקר במיפוי הנתונים.

דוד הנהרט: שני נתונים עיקריים שנופו זה כמות הנכסים ושווי, ככל שניתן, והשני זה הכיסוי הביטוחי.

דוד הנהרט: הצוות שני זה צוות הערכת עלויות כינון.

דוד הנהרט: להעריך מה יהיו העלויות של שיקום הנכסים בקרות אירוע.

דוד הנהרט: הצוות השלישי זה צוות בראשות שוק ההון, לתת סטנדרט ביטוח לנכסים.

דוד הנהרט: הצוות הרביעי הוא בראשות בנק ישראל.

דוד הנהרט: זה צוות שבא להתמודד עם מצב שבו יהיה כשל שוק או משבר רציני בהזרמת משכנתאות ביום הדין, או נכון יותר, לאחר יום הדין.

דוד הנהרט: צוות חמישי, צוות בראשות נציגי אגף החשב הכללי מבחינת כלים פיננסיים להיערכות ביטוחית.

דוד הנהרט: ב בהמשך ארחיב לגבי כל אחד מהצוותים.

דוד הנהרט: צוות מאגר נתונים: כפי שאמרתי, הצוות ערך שאלון ביטוחי בקרב גופים ציבוריים.

דוד הנהרט: השאלון נערך בשיתוף מלא עם אגף שוק ההון במשרד האוצר.

דוד הנהרט: הוא כלל את שווי הנכסים, או יותר נכון מיפוי או בקשת מידע בנוגע לשווי הנכסים על-פי חלוקה שהוחלטה והומלצה על-ידי אגף שוק ההון, לאור הצורך להשתמש בנתונים האלה לצרכי ביטוח.

דוד הנהרט: הוא עסק גם בעוד כל מיני פירוטים כאלה ואחרים בנוגע לנכסים וכמובן התייחסות להיקפי הביטוח הקיימים.

דוד הנהרט: בשקופית הבאה זאת תמונת הנתונים שהתקבלה בצוות.

דוד הנהרט: כפי שאתם רואים, שיעור ההיענות אינו מלא.

דוד הנהרט: אני אומר את זה בצורה גלויה וברורה.

דוד הנהרט: על אף זאת, נקטנו אמצעים בשיתוף עם גורמים רבים ועם משרדי ממשלה.

דוד הנהרט: כמובן עם מנכ"ל משרד הפנים בנוגע לרשויות מקומיות, כלל הגורמים הרלוונטיים ברשות החברות, בנוגע לחברות הממשלתיות ועוד.

דוד הנהרט: אני אעבור בקצרה על הנתונים.

דוד הנהרט: המצגת היא ברת פרסום והיא גם המצגת שהצגנו בוועדת השרים.

דוד הנהרט: אם מסתכלים על הרשויות המקומיות אז קיבלנו שיעור היענות של קרוב ל-50%.

דוד הנהרט: זה עשוי להיראות כשיעור נמוך.

דוד הנהרט: כפי שאמרתי, שיעור הקואופרטיביות מלכתחילה - - -

פניה קירשנבאום: זה לא 50%, רשום 42%.

פניה קירשנבאום: זאת אומרת ש-60% לא ענו.

פניה קירשנבאום: אתה יכול לענות איזה רשויות לא ענו?

דוד הנהרט: כן.

דוד הנהרט: את רוצה לדעת עכשיו?

פניה קירשנבאום: כן, אני רוצה לדעת.

פניה קירשנבאום: אם ענו לנו תל-אביב, הרצלייה, נתניה, זה בסדר.

פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת האם טבריה, צפת, בית שאן, באר-שבע, אילת ענו?

פניה קירשנבאום: אלה נכסים שמעניינים אותי.

דוד הנהרט: בהמשך הדיון יש את הנתונים.

דוד הנהרט: איזה נתונים את רוצה?

פניה קירשנבאום: את כל הרשויות שיושבות על השבר.

דוד הנהרט: כפי שאמרתי, שיעור ההיענות קצת יותר מ-40%.

דוד הנהרט: אמדן סך הנכסים אינו מתייחס רק למי שענה אלא הוא אמדן כללי.

דוד הנהרט: אני ארחיב בהמשך איך לקחנו את הנתונים החלקיים והרחבנו אותם.

דוד הנהרט: כמובן במטרה לקבל איזה תרחיש.

דוד הנהרט: אחוז הנכסים המבוטחים עומד על סדר גודל של 75% נכסים מבוטחים ב רשויות המקומיות.

דוד הנהרט: לגבי משרדי ממשלה: כידוע, משרדי הממשלה מבוטחים באמצעות חברת "ענבל", הקרן הפנימית.

דוד הנהרט: כמובן ששיעור ההיענות בקבלת המידע היא 100% היות והם מבוטחים.

דוד הנהרט: אנחנו פועלים באופן שוטף בכל שנה ושנה לעדכן את הנתונים.

דוד הנהרט: לא ציינתי, אבל הסכומים הם בדולרים של ארצות הברית.

דוד הנהרט: אמדן סך הנכסים הוא קצת יותר מ-11 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: אחוז הנכסים המבוטחים הוא כמובן 100%, אנחנו מנהלים את הסיכונים באופן מלא.

דוד הנהרט: משרד הביטחון לא ערך את המיפוי.

דוד הנהרט: אין לנו נתונים ואני לא יכול להתייחס לגביו.

דוד הנהרט: כמובן שאמרנו את זה גם בוועדת השרים.

דוד הנהרט: זה מקבל ביטוי גם בהחלטת הממשלה שאני מתכוון להעביר.

דוד הנהרט: בקרב החברות הממשלתיות שיעור ההיענות היה קצת יותר מ-60%.

דוד הנהרט: סך הנכסים המוערך במיליארדי דולרים הינו קצת יותר מ-120 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: שיעור הנכסים המבוטחים, תלוי איזה סוג נכסים, עומד על בין 80% ל-95%.

דוד הנהרט: סך-הכול, ללא נכסי משרד הביטחון, אנחנו מדברים על סך נכסים שנמוך מ-150 מיליון דולר ושיעור ביטוח שהוא יחסית לא רע, כמעט כ-90%.

פניה קירשנבאום: הטבלה הזאת טובה כמו אופטלגין לצרה הרבה יותר גדולה.

פניה קירשנבאום: למה?

פניה קירשנבאום: כי אם אני לא מבינה בעסק הזה ואני פותחת עיתון ומגיעה לישיבה כזאת של ועדת משנה ואני קוראת שסך הכול 88% נכסים מבוטחים, אני אומרת לעצמי שאני יכולה ללכת לישון בשקט.

פניה קירשנבאום: אבל אני אומרת לך שזה נתון – אני לא יכולה להגיד שהוא שקרי, אלא אני יכולה להגיד שהוא הוצג לא נכון.

פניה קירשנבאום: אם 42% מהרשויות רק דווחו יכול להיות ש-100% מהרשויות מבוטחות אבל הן לא מדווחות.

פניה קירשנבאום: אבל אם 60% מהרשויות לא מבוטחות אז ה-88% זה לא נכון.

פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת, בית חולים בטבריה, בית חולים בעפולה, מבוטח או לא מבוטח?

פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת לגבי נכסים שהם משמעותיים, נכסים שאמורים לתת הצלה וגם אלה שהמדינה תישא ברוב העלויות של השיקום שלהם.

פניה קירשנבאום: כשאתה כותב 88% - אני מסכימה איתך שמשרד הביטחון לא מדווחים, אבל מי שיושב פה ומי שהיה בוועדות שלי יודע שהם לא מבוטחים.

פניה קירשנבאום: זה לא שהם לא דיווחו, הם יכולים לא לדווח.

פניה קירשנבאום: הם לא מבוטחים בשום דבר.

פניה קירשנבאום: זאת אומרת, צריך לקחת אותם כאפס ביטוח ולא לשים אותם מחוץ למסגרת.

פניה קירשנבאום: לכן 88% זה לא המספר שצריך לשמוע ולראות.

פניה קירשנבאום: אני מעריכה שמי שיושב פה הוא אחראי ומרגיש אחריות כלפי הציבור שהוא מבטח אותו, כשמהספר הזה מגיע לוועדת שרים לענייני חקיקה והוא רואה את ה טבלה הזאת והוא לא מבין ולא יושב על החומר הזה יום, אז המצב הוא לא כל-כך נורא בעצם.

פניה קירשנבאום: אבל המצב הוא נורא בעצם.

דוד הנהרט: ברשותך, אני אתן שתי התייחסויות למה שאמרת ואני מציע שנתקדם.

דוד הנהרט: קודם כל, לעניין משרד הביטחון.

דוד הנהרט: לא סיימנו את המצגת, את תראי וזה גם קיבל ביטוי בדיון בוועדת השרים.

דוד הנהרט: אני לא אומר שמשרד הביטחון מבטח או לא מבטח.

דוד הנהרט: אני אומר שלא קיבלנו נתונים.

פניה קירשנבאום: הם ישבו פה בוועדה ואמרו לפרוטוקול.

פניה קירשנבאום: הם אמרו: אנחנו לא מבוטחים.

דוד הנהרט: נמצא פה נציג משרד הביטחון ואם הוא ירצה, הוא יתייחס.

דוד הנהרט: דבר שני, כפי שאמרתי, לנו לא ידוע.

דוד הנהרט: אני לא יכול לדבר בשם משרד הביטחון.

דוד הנהרט: מבחינת שיעור הנכס המבוטח וזה מודגש באדום – אפס אחוז מבוטח.

דוד הנהרט: אם אני מתרגם את דברייך את שואלת:

דוד הנהרט: איך אתה מקיש מ-40% ל-100%?

דוד הנהרט: אני מבטיח שתהיה לכך התייחסות בהמשך.

דוד הנהרט: נעזרנו בגורם בינלאומי כדי לנתח את הנתונים ולבחון עד כמה המדגם מייצג.

דוד הנהרט: אני אומר לך שיש התייחסות בהמשך ואנחנו נחזור כמובן.

פניה קירשנבאום: אני עדיין רוצה לראות את הרשויות שלא דיווחו.

דוד הנהרט: כן, בוודאי.

דוד הנהרט: לגבי משרד הביטחון.

דוד הנהרט: למשרד הביטחון אין אמדן של שווי הנכסים המצויים ברשותו לצרכי ביטוח.

דוד הנהרט: צה"ל אינו מבטח את נכסיו כנגד נזקי רעידות אדמה.

דוד הנהרט: עקב פעילות הצוות הבין משרדי, משרד הביטחון החל בתהליך של מיפוי נכסיו אותם ראוי לבטח כנגד נזקי רעידות אדמה.

דוד הנהרט: אני יכול לומר שיש התקדמות מאוד משמעותית בנושא על אף שמבחינתנו, ואני אומר את זה בראייה של ניהול הסיכונים הממשלתיים, סיכונים בהיבטים של שיקום בדיעבד.

דוד הנהרט: כמובן אם יש פעולות שעושים אפריורית לאירוע, המצב הוא לא טוב, בוודאי נכון להיום.

דוד הנהרט: אני מקווה שלאור הצעת המחליטים ופעולות שכבר החלו להינקט המצב ישופר.

דוד הנהרט: אני לא נציג משרד הביטחון ואנחנו מציגים את זה שחור על גבי לבן כפי שכתוב.

דוד הנהרט: הצוות השני בחן את הערכת עלויות הכינון.

דוד הנהרט: במקור חשבנו שנקבל מד"ר אבי שפירא – אני לא רואה אותו כאן.

פניה קירשנבאום: הוא כנראה התייאש כי שום דבר לא מתקדם אז הוא אמר שחבל על הזמן.

שוקי קופלביץ: הוא לא הוזמן.

פניה קירשנבאום: לא הוזמן?

פניה קירשנבאום: אין דבר כזה.

שוקי קופלביץ: אני ראיתי אותו הבוקר ושאלתי אם הוא בא לדיון הזה והוא אמר שהוא לא הוזמן.

דוד הנהרט: אין לי בעיה להתייחס לכך בדברים.

דוד הנהרט: הלשון כאן היא בדיוק אותה לשון שנאמרה בוועדת השרים שבה הוא כן היה נוכח.

דוד הנהרט: בכל מקרה, אותם דברים שאני אומר כאן נאמרו גם בוועדת השרים ולכן אין לי בעיה לומר אותם שוב פעם.

דוד הנהרט: ד"ר אבי שפירא נתבקש לתת את הערכת עלויות הכינון.

דוד הנהרט: לא קיבלנו את זה.

דוד הנהרט: לאור העובדה שלא קיבלנו, פנינו לברוקר בינלאומי, חברת "תאון" שהיא למעשה גורם בעל ניסיון בשוק הישראלי לקבלת תרחיש שעל בסיסו נוכל לעשות הערכת עלויות הכינון.

דוד הנהרט: למעשה הברוקר הזה נעזר בשלוש חברות בינלאומיות שלכל אחת מהן יש מודל להערכת עלויות הכינון.

דוד הנהרט: מדובר בשלוש חברות מובילות.

דוד הנהרט: כל אחת מהן נתנה את המודל ואת המספר שלה.

דוד הנהרט: אני חייב לציין שהמודלים שלהם הם מבחינתנו סוג של קופסה שחורה שקיבלנו מספר.

דוד הנהרט: אגב, הם בעלי ניסיון ועושים את זה בכל העולם.

פניה קירשנבאום: זאת החברה שביצעה את העבודה?

דוד הנהרט: זה הברוקר ושלושת המודלים שאת רואה מתחת הם המודלים שנעזרנו בהם: L, RMS ו-EQE.

דוד הנהרט: התוצאות שנציג כבר בשקופית הבאה הן תוצאות להתרחשות של אירוע שחוזר או אחת ל-250 שנה או אחת ל-500 שנה.

דוד הנהרט: זה יחסית - - -

פניה קירשנבאום: כשאבי שפירא ישב פה, הוא דיבר על אירועים שמתרחשים אחד ל-100 שנה.

דוד הנהרט: כפי שאני אומר, אחד ל-250 שנה זה אירוע יותר חזק.

דוד הנהרט: זה אירוע יותר משמעותי שכנראה יגרום ליותר נזק.

רוית נוריאל: אב י שפירא מתייחס ל-1 ל-1,000 אני חושבת.

פניה קירשנבאום: דיברנו עד ל-100.

פניה קירשנבאום: הוא אמר שכל 100 שנה חוזרת פה רעידת אדמה בסדר גודל של 7-8 לפי סולם ריכטר שמביא לנזק.

פניה קירשנבאום: הוא הגדיר גם איזה נזק.

פניה קירשנבאום: אם זה 250 שנה אז באמת אנחנו יכולים לחכות לרווחי הגז.

פניה קירשנבאום: אם זה 100 שנה אני לא בטוחה.

דוד הנהרט: קודם כל, האירוע פה יכול לקרות עוד שנייה וגם עוד 200 שנה.

דוד הנהרט: מדובר על סטטיסטיקה מבחינת העוצמה של האירוע.

דוד הנהרט: אירוע של 1 ל-250 הוא יותר חלש מאירוע שיגיע 1 ל-500.

דוד הנהרט: כרגע יש שני מספרים, שאחד מתייחס ל-250 והשני מתייחס ל-500.

דוד הנהרט: אלה התוצאות שקיבלנו מהחברות האלה.

דוד הנהרט: אגב, קיבלנו גם תוצאות לגבי 1 ל-1000 שזה אירוע יותר משמעותי.

דוד הנהרט: אני אעבור לנתונים: הנתונים פה הם למעשה נתונים של ממוצע שקיבלנו משלושת החברות.

דוד הנהרט: כלל הנזק לנכסים ציבוריים נעים על נזק בין 2.5 לבין 3 .9 מיליארד דולר נכסים ציבוריים.

דוד הנהרט: אם רואים מסתכלים על אירוע שחוזר 1 ל-1000, שזה אירוע יותר משמעותי, זה פחות מ-6 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: מבחינת נזק לרכוש שאינו מבוטח: אנחנו בהמשך ניגע איך הממשלה יודעת להתמודד עם אירוע מבחינה פיננסית.

דוד הנהרט: אבל, אם אני מסתכל על נזק לרכוש מבוטח, מדובר על נזק בסך 100 עד 200 מיליון דולר.

דוד הנהרט: פחות מחצי מיליארד דולר נזקים לרכוש לא מבוטח.

דוד הנהרט: אני מדגיש שוב, וזה מודגש באדום, לא מדובר בנזקים בקרב רכוש משרד הביטחון.

דוד הנהרט: אנחנו אומרים את זה, זה גם נאמר בוועדת השרים.

דוד הנהרט: נכסי משרד הביטחון לא מבוטחים ואין לנו אמדן בנוגע לנכסים ולא קיבלנו את הנתונים האלה.

דוד הנהרט: הצוות השלישי צוות סטנדרט הביטוח.

דוד הנהרט: למעשה הצוות עסק בהגדרת סטנדרט הביטוח.

דוד הנהרט: הוא ביצע בדיקה מעמיקה, בדק את היקף הביטוח הקיים ביחס לסטנדרט הדרוש.

דוד הנהרט: כמובן שהוא נעזר בנתונים שקיבלנו ממאגר הנתונים.

דוד הנהרט: הוא בחן את הרגולציה הקיימת והעביר את המלצותיו.

דוד הנהרט: למעשה, שני הפערים העיקריים שהוא זיהה הם: אחד, היעדר סטנדרט ביטוח בגין נזקי רעידות אדמה בקרב גופים ציבוריים.

דוד הנהרט: זה כמובן יקבל ביטוי וקיבל כבר ביטוי בהמלצות ובמסקנות.

דוד הנהרט: שניים, תת ביטוח בקרב גופים ציבוריים.

דוד הנהרט: אגב, זה גם מקבל התייחסות בדוח מבקר המדינה.

דוד הנהרט: שתי ההמלצות: הראשונה, הסדרת הרגולציה בביטוח בקרב כלל הגופים הציבוריים.

דוד הנהרט: ההמלצה השנייה היא, להנחות את הרגולטורים לבחון את הביטוח מהגופים הכפופים והמפוקחים על ידם בהתאם לסטנדרט הביטוח שגובש בצוות.

דוד הנהרט: הצוות הרביעי הוא צוות שעסק בכלים פיננסיים.

פניה קירשנבאום: האם הם נתנו כלים והגדירו איך צריך להיות מבוטח כל אחד?

פניה קירשנבאום: אני מדברת על הצוות השלישי.

דוד הנהרט: הצוות השלישי נתן למעשה סטנדרט רשמי, מקצועי, איך צריך להיות ביטוח בקרב גוף ציבורי.

דוד הנהרט: אם עד היום לא היה מוגדר האם צריך לעשות ביטוח מלא - - -

פניה קירשנבאום: זאת אומרת שעכשיו, אחרי אישור של כל ההצעה הזאת, זה יוצא עכשיו לכל הרשויות וזה הסטנדרט וזה מה שהם צריכים לבטח?

דוד הנהרט: התהליך עצמו לא אומר להגדיר איך בדיוק לעשות אלא הוא מנחה.

דוד הנהרט: זה הסטנדרט.

דוד הנהרט: תיראי בהמשך שממליצים, או למעשה מחייבים, לקיים דיון.

דוד הנהרט: לאו דווקא חובה לבטח את כל הנכסים.

דוד הנהרט: למשל, לא בטוח שחברת החשמל צריכה לבטח כל קו מתכת שיש בבעלותה.

אנסטסיה מיכאלי: אני אפשט: המטרה היתה לייצר כלי שהוא רפרנס, בסיס להתייחסות.

אנסטסיה מיכאלי: זאת אומרת, שגוף כמו דירקטוריון של חברת חשמל או כל גוף אחר, בוחן את שאלת הביטוח.

אנסטסיה מיכאלי: הוא רואה לנגד עיניו את אותו מסמך, את אותו סטנדרט ביטוח ובוחן בעצם את הצרכים הייחודיים שלו והמאפיינים הייחודיים שלו אל מול המסמך.

אנסטסיה מיכאלי: במקום שהוא מוצא שהוא צריך לאמץ את הסטנדרט ככתבו וכלשונו, הוא יעשה כן.

אנסטסיה מיכאלי: במקום שהוא מוצא שהוא צריך להרחיב ולרכוש ביטוחים אף מעבר לסטנדרט, מאותם מאפיינים ייחודיים שרלוונטיים לגביו, הוא יעשה גם.

אנסטסיה מיכאלי: זאת אומרת, המסמך הזה הוא בעצם רפרנס שאמור להיות לנגד עיניי הדירקטוריון והדרישה לדירקטוריון ולכל גוף מנהל בעצם לקיים דיון מסודר לאור הרפרנס.

פניה קירשנבאום: עכשיו אני ראש עיריית באר-שבע ואתה שולח לי רפרנס.

פניה קירשנבאום: אני מכנסת מועצה.

פניה קירשנבאום: אני יושבת במועצה ואומרת: קיבלתי מהממשלה או מהכנסת איזה רפרנס.

פניה קירשנבאום: מומלץ לי לבטח אחד, שניים, שלוש.

פניה קירשנבאום: זה עולה לי 2.5 מיליון שקלים בשנה.

פניה קירשנבאום: אני חושב שאין לנו בשנה זאת כסף כי אנחנו הולכים לפתח את הנחל ולעשות שם גן ציבורי.

פניה קירשנבאום: כרגע בשנה הזאת לא נקבל את הרפרנס.

פניה קירשנבאום: אני שואלת: מה אתה עושה עם זה?

אנסטסיה מיכאלי: מצוין, ההערה מאוד טובה.

אנסטסיה מיכאלי: זאת באמת התלבטות כנה שהיתה לצוות.

אנסטסיה מיכאלי: למה היא טובה?

אנסטסיה מיכאלי: שוב, אותו גוף, שזאת יכולה להיות רשות מקומית, על פניו, תוכל מתוך שיקולים תקציביים להגיד שהיא לא עושה ביטוח.

אנסטסיה מיכאלי: אבל עדיין החשיבות של המסמך – העובדה שמתקיים דיון מקצועי לראשונה סביב הסוגיה הזאת, פה החשיבות.

אנסטסיה מיכאלי: יכול לבוא ראש הרשות ולהגיד: אני עכשיו רוצה להקים גן ציבורי ולא לעשות ביטוח.

אנסטסיה מיכאלי: זאת כמובן החלטה כבדת משקל שהוא צריך גם לנמק אותה ואחר-כך גם לנמק אותה לרגולטור שלו שהוא משרד הפנים או חברה ממשלתית.

פניה קירשנבאום: השאלה האם הוא צריך לנמק את זה?

פניה קירשנבאום: לא כתוב שהוא צריך לנמק את הרפרנס הזה.

פניה קירשנבאום: לא כתוב מהם הכלים לאכיפה.

פניה קירשנבאום: אם חס וחלילה תקרה רעידת אדמה הוא יגיד: לא יכולתי כי הייתי צריך לעשות פארק.

פניה קירשנבאום: עכשיו אין לי כסף, תביאו לי מתקציב המדינה.

פניה קירשנבאום: מה תגידו?

אנסטסיה מיכאלי: כל גוף שמקבל תקציבים מהמדינה צריך לשקלל בין סך ההוצאות שלו, גם הוצאה עבור רכיב ביטוחי שממילא היה צריך לדאוג לו יום קודם לכן, אבל גם בעולם החדש.

אנסטסיה מיכאלי: עדיין, אני חושב שיש חשיבות אדירה לעצם קיומו של דיון באותו גוף מנהל סביב הנושא הזה.

אנסטסיה מיכאלי: היתה דילמה כנה: האם לבוא בגישה שמחייבת?

אנסטסיה מיכאלי: זה המסמך, קבל אותו ככזה ראה וקדש ואין אפשרות לסטות וכולם צריכים לעשות.

אנסטסיה מיכאלי: הכיוון הזה, לדעתנו, היה מייצר תופעות שליליות אחרות.

אנסטסיה מיכאלי: החשיבות כאן היא מסמך שהוא רפרנס.

פניה קירשנבאום: עכשיו אני אהיה עורכת הדין של רובי דנילוביץ ואני אגיד לך כך.

אנסטסיה מיכאלי: אחרי רעידת האדמה?

פניה קירשנבאום: לא, לפני רעידת אדמה.

פניה קירשנבאום: אתה שולח אלי רפרנס עם ההמלצות אבל בינתיים אתה אמרת שאין לך כסף לממן את הסייעות בגנים ואני כבר מממן אותן.

פניה קירשנבאום: אתה הורדת לי ממימון של עובדות רווחה ואני כבר מממן כמעט 65% כשפעם היחס היה הפוך ואני מימנתי רק 35%.

פניה קירשנבאום: עכשיו אתה התנית גם הטבות לנכים ואני גובה פחות כסף.

פניה קירשנבאום: אני כבר בקושי נושם למרות שאני עדיין ב-15 החזקות.

פניה קירשנבאום: אני כבר לא מדברת על כל החלשות האלה שלא גומרות את החודש.

פניה קירשנבאום: עכשיו אתה מפיל עלי גם איזה ביטוח.

פניה קירשנבאום: אני שואלת: איפה האחריות של הממשלה לכל הסיפור הזה?

פניה קירשנבאום: אולי אתה צריך למצוא תקציב ואתה צריך לבטח את כל הדברים האלה ולא לשלוח לי את הרפרנס.

אנסטסיה מיכאלי: עניתי לך שבהקשר הזה שמבחינתנו אין כאן התחייבות חדשה שצמחה כרעם ביום בהיר.

אנסטסיה מיכאלי: יש המון אי דיווח אז אני קצת מסויג במשפט שלי, אבל בקרב רשויות שהשיבו, אנחנו רואים ששיעור הביטוח היה מאוד גבוה ורמת המודעות - - -

פניה קירשנבאום: 42% השיבו לך אז איך אתה יכול לדעת אם זה היה גבוה?

אנסטסיה מיכאלי: ברשותך, סייגתי.

אנסטסיה מיכאלי: אני מדבר על אותם ראשי רשויות שהואילו וענו אנחנו רואים ששיעור הביטוח גבוה.

אנסטסיה מיכאלי: מבחינתי אין כאן התחייבות חדשה אלא מצב שממילא הוא מצב קיים.

אנסטסיה מיכאלי: החשיבות של ראש רשות ושל כל גוף לדאוג לביטוח אצלו, לא צמחה אתמול.

פניה קירשנבאום: אתה צריך לקחת כאקסיומה, שמי שלא דיווח לך, קרוב לוודאי הוא לא מבוטח.

פניה קירשנבאום: אם הוא היה מבוטח, קרוב לוודאי שהוא היה מדווח לך.

פניה קירשנבאום: בוא נלך לצוות הרביעי.

דוד הנהרט: חשוב גם להבין שמעבר לסטנדרט ביטוח קיים היום גם רגולטור.

דוד הנהרט: אם זאת חברה ממשלתית, מדובר ברשות החברות הממשלתיות.

דוד הנהרט: אם זה במועצה מקומית או רשות אחרת, מדובר במשרד הפנים.

דוד הנהרט: אם ראש עיריית באר-שבע מחליט שלא לבטח בגלל סיבות כאלה ואחרות, הוא צריך לנמק זאת אל מול הרגולטור שלו.

דוד הנהרט: שוב, יש לו את השיקולים שלו.

דוד הנהרט: הוא יודע לבצע את ניהול הסיכונים שהוא צריך לבצע או לקחת יועצים.

דוד הנהרט: בכל מקרה, בסוף תהליך ניהול הסיכונים הזה, במידה והוא מחליט לא לבטח, הוא צריך לדווח על-כך לרגולטור.

דוד הנהרט: לרגולטור יש מילה.

דוד הנהרט: יש פה דו-שיח, דיאלוג.

דוד הנהרט: אותו רגולטור, בסופו של דבר, הוא גם מי שיש לו יכולת להעביר תקציבים.

דוד הנהרט: יכול להיות שלאחר דיון שבו יוחלט שאין תקציב – אני לא רוצה להיכנס לפינה הזאת היות וזה נושא מאוד מורכב, אבל אין תקציב לביטוח.

דוד הנהרט: הרגולטור יגיד לו: אתה חייב לבטח, תקצץ במקום אחר.

דוד הנהרט: יש דיאלוג ויש את הרגולטור.

דוד הנהרט: זה פרמטר מאוד משמעותי במשוואה.

פניה קירשנבאום: ביקשתי את הרשימה.

דוד הנהרט: יש את הנתונים.

פניה קירשנבאום: אני שמחה שיש נתונים.

פניה קירשנבאום: אני אוכיח לך שרוב הרשויות לא מסוגלות לבטח את עצמן.

פניה קירשנבאום: מי שנמצא באוצר צריך לדעת באיזה מצב נמצאות הרשויות בפריפריה.

פניה קירשנבאום: אולי באר-שבע היא החזקה ביותר אבל כל השאר?

פניה קירשנבאום: אני לא רואה מאיפה יבוא להם מקור לביטוחים.

פניה קירשנבאום: אני גם לא רואה שהתקציב של מענקי איזון הולך וגדל ואני גם לא רואה בתקציב של מענקים של משרד הפנים יש סעיף של ביטוחים של רעידות אדמה.

פניה קירשנבאום: אנחנו פה בוועדת הכספים נלחמים כל שנה מחדש, לפחות לשמור את הרמה של מענקי האיזון.

פניה קירשנבאום: אם עכשיו יפלו עליהם ביטוחים של רעידות אדמה, אני לא יודעת איך הם ישרדו.

דוד הנהרט: לכל גורם יש סדרי עדיפויות וניהול הסיכונים שלו.

דוד הנהרט: אני יכול לומר שמנתונים שכן הצלחנו לאסוף, חלקם לא התקבלו באופן ישיר ובאופן מיידי.

דוד הנהרט: פעלנו דווקא בכדי לוודא שאין מצב של אי התאמה, שמי שדיווח למעשה יש לו ביטוח ומי שלא דיווח אין לו ביטוח.

דוד הנהרט: זה לא המצב.

דוד הנהרט: גורמים שלגביהם הטרידה אותנו השאלה האם יש להם ביטוח, לדוגמה, רשויות מקומיות קטנות או גדולות, פנינו אליהן באופן יזום, התעקשנו וחיפשנו נתונים.

דוד הנהרט: לעיתים גם מי שלא דיווח במקור, לעיתים כן היה לו ביטוח.

דוד הנהרט: לא צריך לעשות את ההקשר הזה שבין מי שלא דיווח לבין זה שאין לו ביטוח.

דוד הנהרט: זה לאו דווקא ככה.

פניה קירשנבאום: אני מקווה.

דוד הנהרט: יתכן שבחלק מהמקרים כן, אבל זה לאו דווקא כך.

דוד הנהרט: לגבי הצוות הרביעי.

דוד הנהרט: הצוות הרביעי בדק את הכלים הפיננסיים שעומדים לרשות הממשלה להתמודדות עם אירוע קטסטרופה.

דוד הנהרט: ביצענו בדיקה של כלל הכלים, דירגנו אותם, ניתחנו אותם, ניסינו למעשה ליצור מצב שבו אנחנו יודעים איזה כלים עדיפים להתמודדות לפני אירוע ואיזה כלים עדיפים להתמודדות לאחר אירוע.

דוד הנהרט: אני אעבור במהירות על הסקירה.

דוד הנהרט: יש דוח שלם שיועבר כמובן לוועדת המשנה.

דוד הנהרט: כרגע הוא נמצא בשלב של הערות.

דוד הנהרט: יש ניתוח מאוד מעמיק בנוגע לכל כלי וכלי, איזה נקודות חוזק יש לו, איזה חולשות, מדוע שווה להשתמש בו ומדוע לא.

דוד הנהרט: מבחינת כלים שהם פרה אירוע, אז למעשה יש את הקרן הפנימית בחברת ענבל שזה מקור כספי שלמעשה עומד לרשותנו.

דוד הנהרט: כמובן שזאת המטרה העיקרית שלו.

דוד הנהרט: יש את קרן ההון הריבונית, שהיא למעשה בימים אלו נמצאת בשלב של הגשת תזכיר חוק.

דוד הנהרט: אחת מהמטרות, ואנחנו עומדים על-כך בצורה מאוד עיקשת, שאחד מהייעודים של הקרן הזאת יהיה התמודדות עם אירוע קטסטרופה.

דוד הנהרט: יש את הכלי שלמעשה הוצג והובא לידיעתנו על-ידי גורמים רבים, שהוא כלי אג"ח קטסטרופה.

דוד הנהרט: ביטוח פרמטרי זה ביטוח מאוד ייחודי, שלמעשה יתכן והוא מתאים למשרד הביטחון, לאור העובדה שהוא לא צריך לחשוף את הנכסים בכדי לבטח אותם.

דוד הנהרט: ביטוח משנה מסורתי וכמובן ערבויות ממשלת ארצות הברית, שזה כלי שלמעשה עומד לרשותנו בקרות אירוע, להשיג מימון מהיר לשיקום.

דוד הנהרט: כלים שהם post event, אז למעשה גיוס חוב דולרי באמצעות ארגון ה"בונדס".

דוד הנהרט: תקציב הממשלה, שיכול להגיע או מקיצוץ תקציבי או הגדלת המיסים.

דוד הנהרט: קופת החשכ"ל שעומדת לרשותנו, שניתן למעשה להיכנס לגירעון בבנק ישראל וגיוס החוב שעומד לרשותנו בכל רגע נתון.

דוד הנהרט: כמובן, שבקרות אירוע, יהיה קצת יותר קשה לגייס.

דוד הנהרט: אף אחד לא יודע מה תהיה עצמת האירוע ומה יהיו צרכי הגיוס באותה עת.

דוד הנהרט: אם אני מסתכל מבחינת דירוג הכלים וכפי שאמרתי, בדוח עצמו יש ניתוח מאוד מעמיק, חשוב להבין שמי שקיבל דירוג יותר נמוך, זה כלי יותר טוב.

דוד הנהרט: למעשה, אם אני מנתח את חמשת הכלים העיקריים שעמדו לרשותנו, אז הכלי שקיבל את הדירוג הכי גבוה זה קרן ההון הריבונית, שאני אנתח אותו טיפה בהמשך; קופה וגירעון, שזה למעשה כסף שהוא באופן מיידי זמין וניתן להיכנס לאוברדראפט בבנק ישראל; ביטוח משנה - - -

פניה קירשנבאום: קופה וגירעון זאת אותה קופה שיוצרים ועושים לה ביטוח משנה, שהיא גם קופה וגם מבוטחת?

דוד הנהרט: קופה וגירעון, הכוונה היא לכסף שניתן לכנס בחשבון של הממשלה בבנק ישראל, נכון להיום לאוברדראפט של עד 10 מיליארד שקלים.

דוד הנהרט: זה כסף זמין באופן מיידי.

דוד הנהרט: לפי החוק ניתן להגיע שם לאוברדראפט של 10 מיליארד שקלים.

דוד הנהרט: ביטוח משנה קלאסי, אג"ח קטסטרופה או פרמטרי קיבל דירוג יותר גבוה וביטוח פרמטרי קיבל דירוג הכי גבוה, שזה הכלי הכי פחות - - -

פניה קירשנבאום: מה ההבדל בין אג"ח קטסטרופה לביטוח פרמטרי?

דוד הנהרט: אג"ח קטסטרופה, מבלי להיכנס לרזי הכלי, מדובר למעשה באיזו הנפקה - - -

פניה קירשנבאום: אנחנו יודעים מה זה.

דוד הנהרט: ביטוח פרמטרי זה למעשה אל מול גורם מבטח שבו אתה אומר:

דוד הנהרט: קורה אירוע, זה הכסף שאתה משלם לי.

פניה קירשנבאום: זה כמו אג"ח קטסטרופה רק על ביטוח.

דוד הנהרט: אג"ח קטסטרופי זה ממש גיוס של כסף.

דוד הנהרט: במידה ולא קורה אירוע מחזירים את הכסף עם ריבית גבוהה.

דוד הנהרט: במידה וקורה איזה אירוע לא מחזירים את הכסף.

דוד הנהרט: זאת המשמעות.

דוד הנהרט: הכסף זמין מייד לשימוש.

פניה קירשנבאום: למה הדירוג שלו כזה גבוה?

פניה קירשנבאום: בגלל שהעלות שלו גבוהה?

דוד הנהרט: בעיקר עלויות גבוהות וגם מבחינת הזמינות של הכלי עצמו.

פניה קירשנבאום: אבל אם זה ביטוח ואנחנו מדברים כמה שיותר זמן כך יהיו לך יותר שנים שאולי זה לא יקרה, אז הביטוח לא צריך להיות כזה יקר.

דוד הנהרט: כן, אבל במידה וקורה אירוע אז משלמים אחרת הביטוח משלם הרבה מאוד.

פניה קירשנבאום: במקרה פעם ב-250 שנה.

אנסטסיה מיכאלי: לא רק שזה הרבה מאוד, זה גם כלי להתחשב בנזק.

אנסטסיה מיכאלי: רק על בסיס אותו פרמטר שנקבע.

אנסטסיה מיכאלי: נניח, רעידת אדמה - - -

פניה קירשנבאום: ביטחת את עצמך ב-100 מיליארד, לא משנה אם הנזק שלך 6 מיליארד, אתה מקבל 100 מיליארד?

דוד הנהרט: יש טריגר.

דוד הנהרט: ברגע שהטריגר הופעל – נניח עוצמת אירוע רעידת אדמה במיקום גיאוגרפי או ברדיוס סביב מיקום מסוים, משמעות שכל הכסף מייד עובר.

דוד הנהרט: השקף הבא הוא שקף קצת מורכב אבל יש לו חשיבות רבה בכדי להבין את הניתוח שלנו, האם אנחנו ערוכים לאירוע או לא ערוכים לאירוע.

דוד הנהרט: אני אתן כמה מילות הקדמה כדי שנבין מה עומד מולנו.

דוד הנהרט: יש פה הרבה אינפורמציה והאינפורמציה חשובה.

דוד הנהרט: למעשה מדובר פה באיזו פירמידה שאומרת איך אנחנו כממשלה נערכים להתמודדות עם צורך כספי מיידי לאור אירוע רעידת אדמה.

דוד הנהרט: אם תשימו לב, מצד ימין יש מספר הצמוד לכל שכבה בפירמידה.

דוד הנהרט: מצד ימין מדובר בעלות או למעשה במקור של כל מספר ומספר בכל שכבה ושכבה.

דוד הנהרט: בצד שמאל מדובר בסכום מצטבר.

דוד הנהרט: כלומר, אם השכבה הראשונה היא 3.7, השכבה השנייה היא 3.7 פלוס ה-1.7 של השכבה השנייה.

דוד הנהרט: למעשה אני מזכיר, זה היה באחד השקפים הראשונים, אנחנו לוקחים את התרחיש הקיצון, 1 ל-500 שנה.

דוד הנהרט: מדובר ב אירוע שאנחנו מעריכים את הנזק שלו בקצת פחות מ-4 מיליארד דולר נכסים ציבוריים.

דוד הנהרט: כמובן, אני שוב פעם מסייג, ללא נכסי משרד הביטחון.

דוד הנהרט: זה מקב ל ביטוי גם במצגת וגם בדוחות.

דוד הנהרט: למעשה, זה הקו שחוצה את ההערכה שלנו לנזק.

דוד הנהרט: מדובר בסטטיסטיקה.

פניה קירשנבאום: עדיין אתה מדבר אך ורק על רכוש ממשלתי וציבורי ואתה לא מתייחס לגמרי לפן הפרטי.

דוד הנהרט: באחד השקפים הבאים יש התייחסות לכך.

דוד הנהרט: את צודקת, מדובר בנכסים ממשלתיים ובכל החברות הממשלתיות.

פניה קירשנבאום: אתה יודע שזה עוד אחוז מסוים מכלל הצרות שיהיו באותו רגע.

דוד הנהרט: אני אתייחס לכך בהמשך.

דוד הנהרט: אגב, השיעור של הביטוח של הנכסים הפרטיים הוא יחסית גבוה בעולם.

דוד הנהרט: אני אתייחס לכך בהמשך – את צודקת.

דוד הנהרט: למעשה, אם אני מנתח כרגע – כמובן שאפשר להגדיר את היכולת, אבל כרגע יכולת ההתמודדות פה היא עד 10 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: שתי השכבות הראשונות שאנחנו מעריכים שנשתמש בהן, אחד זה למעשה תשלום שנקבל מחברות הביטוח לאור הכיסוי הביטוחי.

דוד הנהרט: אנחנו מעריכים את זה בסך של 3.7 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: השכבה השנייה זה למעשה שימוש בקרן הייעודית שיצבעו בה מיליארד דולר, לפי אמדן כרגע, בשנת 2019.

דוד הנהרט: בשנת 2040 זה כבר יהיה 80 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: מדובר באירוע שיכול לקרות היום וגם בעוד 20 שנה.

פניה קירשנבאום: אולי יושבים פה אנשים חכמים אבל אני לא מבינה מה כתוב פה.

פניה קירשנבאום: אני לא מבינה כמה זה צריך לעלות וכמה יש לי ומה קורה.

פניה קירשנבאום: גם אם אני רוצה לחתוך ולהחליט מה אני עושה באיזה שלב, אני צריכה אולי להפריד כל שכבה ושכבה.

פניה קירשנבאום: תסביר.

דוד הנהרט: מטרת השקף היא להציג האם אנו ערוכים להתמודדות עם אירוע קטסטרופה ביחס לנכסים ממשלתיים?

דוד הנהרט: זאת מטרת השקף.

דוד הנהרט: הקו החוצה, כמו שאת רואה את הקו הירוק אומר:

דוד הנהרט: לפי התרחיש שקיבלנו – אני מסתייג, זה יכול להיות יותר, יכול להיות פחות.

דוד הנהרט: זה יכול לקרות עוד 3,000 שנה או לקרות מחר.

דוד הנהרט: למעשה, התרחיש שקיבלנו אומר שבמקרה הקיצון של 1 ל-500 שנה, אנחנו מעריכים שהנזק יהיה בסך 4 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: אנחנו בוחנים האם יש ברשותנו את הכלים להתמודד עם הנזק הזה.

דוד הנהרט: זה מה שאנחנו בוחנים.

דוד הנהרט: אז אנחנו סוקרים למעשה את הכלים הקיימים ומציגים האם יש את היכולת להתמודד.

רוית נוריאל: בעצם הפירמידה בנויה בצורה שאומרת שגם אם יקרה נזק גבוה יותר, איזה כלי נוסף אנחנו יכולים להוסיף כדי שנוכל לעמוד גם בתשלומים מעל 3.9.

רוית נוריאל: זאת אומרת, שכל שכבה של הפירמידה מראה מקור נוסף שמגדיר את סך המקורות של הממשלה.

פניה קירשנבאום: אם המדינה או הממשלה מחליטה שהיא רוצה להפעיל את מלוא הסיכונים, את כל מה שיש, כמה צריכה כל הפירמידה הזאת לעלות?

דוד הנהרט: לממשלה קיימים כלים רבים.

דוד הנהרט: בפירמידות מוצגים כלים שמביאים את סך המקורות ל-10 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: יכול להיות שזה יהיה יותר, יכול להיות שפחות.

דוד הנהרט: יש עוד כלים שלא הכנסנו לכאן.

דוד הנהרט: יש כלים שהכנסנו - - -

פניה קירשנבאום: כמה יעלה היום למדינה להביא את הפירמידה הזאת לסך 10 מיליארד דולר?

דוד הנהרט: כפי שאת רואה פה, יש רשימה של כלים ולכל כלי יש עלות שונה.

דוד הנהרט: תשלום באמצעות חברות הביטוח זה כלי שאין לו כרגע עלות מיידית כיוון שאם קרה אירוע יש ביטוח והביטוח ייתן לנו סך של 3.7 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: זה מקור שאנחנו כבר משלמים עליו פרמיה בכל שנה ושנה – אנחנו, חברות ממשלתיות.

פניה קירשנבאום: אז מה נשאר לנו, רק עוד מיליארד אחד?

דוד הנהרט: אנחנו יכולים לגייס באמצעות ערבויות מממשלת ארצות הברית שמיועדות גם לאירוע קטסטרופה.

דוד הנהרט: אנחנו יכולים להשתמש בקופת החשכ"ל בבנק ישראל ולהיכנס לגירעון.

דוד הנהרט: אנחנו יכולים לגייס באמצעות ארגון הבונדס, יכולים לעשות גיוס חוב, יכולים לעשות קיצוץ תקציבי.

דוד הנהרט: יש הרבה מאוד כלים.

דוד הנהרט: לכל כלי יש עלויות שונות.

דוד הנהרט: לא בטוח שאלה יהיו העלויות ביום האירוע, יכול להיות שהעלויות ישתנו.

דוד הנהרט: יש גורמים שאחראים על גיוס ובקרות אירוע הם יעשו ניהול סיכונים, יעשו הערכה, יעשו דיון ויחליטו איזה כלי הכי יעיל באותו הרגע כדי להשתמש בו כדי להביא את המקורות.

פניה קירשנבאום: רק בשביל להביא עוד מיליארד אחד כי בעצם אתה אומר ש-3.7 יש לנו כבר בכיס.

דוד הנהרט: אני מזכיר שמדובר פה באירוע שאנחנו מתייחסים לתרחיש.

דוד הנהרט: יכול להיות שזה יהיה 2 מיליארד דולר ויכול להיות שזה יהיה גם 10 מיליארד דולר.

דוד הנהרט: התרחיש שקיבלנו אומר 3.9.

דוד הנהרט: על פניו, את אומרת נכון, 3.7 מכוסה על ידי חברות הביטוח.

פניה קירשנבאום: אם חסר לנו מיליארד, בואו נלך הביתה, לא נעשה שום דבר כי מיליארד תמיד אנחנו יכולים לגייס מתקציב המדינה.

פניה קירשנבאום: מה אנחנו צריכים לשבת פה, לשבור את הראש, לשלוח צוותים, לבדוק?

פניה קירשנבאום: הכול בסדר.

פניה קירשנבאום: בשביל מיליארד אחד חבל על 5 דקות שאנחנו יושבים פה.

דוד הנהרט: בממשלה יש מספר גופים שלא מבצעים את זה רק לצורך ועדה כזאת או אחרת או לצורך מועד כזה או אחר אלא באופן שוטף.

דוד הנהרט: למעשה, בכל יום ויום ובכל תקופה ותקופה, בוחנים את הכיסוי הביטוחי.

דוד הנהרט: הצוות הזה אמנם הוא צוות ראשוני שבא וממפה ובוחן - - -

פניה קירשנבאום: יכול להיות שאתה לא מכיר אותי אבל אני פשוט לא מאמינה שהנזק יהיה 4.7 מיליארד דולר.

פניה קירשנבאום: ישב פה בכסא הזה ד"ר אבי שפירא שאמר שבחמש הדקות הראשונות של רעידת ה אדמה הצפויה לנו פה בזמן לא רחוק, הנזק המיידי יהיה 50 מיליארד דולר.

פניה קירשנבאום: זה רשום בפרוטוקול.

שמואל מלכיס: זה למדינה כולה.

שמואל מלכיס: כאן הם מדברים רק על הרכוש של משרדי הממשלה.

פניה קירשנבאום: לכן שאלתי איך זה מתחלק?

שמואל מלכיס: כל אחד דואג לעצמו.

פניה קירשנבאום: אני גם לא בטוחה אם 88% זה 4.7.

פניה קירשנבאום: לגבי 60% אנחנו לא יודעים מה קורה.

פניה קירשנבאום: זה גם לא 4.7. זה בצ'יק עובר ל-10 מיליארד.

דוד הנהרט: כפי שאמרתי וגם את אומרת, למעשה מדובר בנכסים של הממשלה.

דוד הנהרט: שנית, אנחנו מסתייעים בידע שלנו וגם בגורמים חיצוניים, שזה תחום העיסוק שלהם.

דוד הנהרט: מדובר בחברות בינלאומיות הטובות בעולם שזה מה שהן עושות.

דוד הנהרט: אלה המספרים שקיבלנו מהן.

דוד הנהרט: זה נכון שאם את לוקחת את הרכוש הפרטי, הסכום הולך וגדל באופן משמעותי.

דוד הנהרט: אנחנו מבטחים ואנחנו בודקים את יכולת ההתמודדות של הממשלה.

דוד הנהרט: אני ארחיב בהמשך בנוגע לנכסים של גורמים פרטיים.

דוד הנהרט: המסקנות העיקריות: למעשה קיימים כלים להתמודדות באירוע של רעידת אדמה.

דוד הנהרט: כמובן שהכלים האלה עשויים להיות מוגבלים בקרות אירוע מסוים.

דוד הנהרט: כמובן שניתחנו גם איזה כלים יותר יעילים.

דוד הנהרט: זה גם מה שאנחנו כמובן ממליצים להשתמש בהם.

דוד הנהרט: אני מזכיר שלכלים האלה עשויות להיות עלויות שונות בעקבות אירוע חירום.

דוד הנהרט: יכול להיות שחלק מהכלים לא יהיו זמינים ויכול להיות שיהיו צרכים נוספים תקציביים במשק.

דוד הנהרט: לגבי ההמלצות.

דוד הנהרט: את ההמלצה הראשונה כבר הזכרתי.

דוד הנהרט: אנחנו עומדים על-כך שבקרן ההון הריבונית, אחת מהמטרות של הקרן ת היה כמובן התמודדות עם אירוע קטסטרופה.

דוד הנהרט: ההמלצה השניה היא, להנחות את משרד הביטחון לבצע הליך של ניהול סיכונים אמיתי ואינטליגנטי שבא ואומר: אני רוצה להתמודד לפני האירוע ולמעשה להביא למצב שבקרות אירוע יבואו לאגף תקציבים ומשרד האוצר ויגידו: תנו לי כסף, אני צריך לשקם כל דבר.

דוד הנהרט: כמו שכל משרד ממשלתי אחר צריך לבטח את נכסיו, גם משרד הביטחון צריך.

דוד הנהרט: כמובן, בהתאם להליך ניהול סיכונים.

דוד הנהרט: הצוות החמישי אמור היה לבחון את מצב הזרמת המשכנתאות, כמובן בראייה שבאירוע קטסטרופה תהיה מצוקה רצינית של אשראי ויתכן ויהיה כשל שוק.

דוד הנהרט: למעשה הצוות ביצע ניתוח של הכשלים הצפויים.

דוד הנהרט: הצוות ניסה לבחון היערכות מראש שתאפשר לגופים הפיננסיים הזרמה מהירה, כמובן בעלויות סבירות של משכנתאות למי שנפגע באירוע רעידת אדמה.

דוד הנהרט: כמובן, נבחנו חלופות שיסייעו להשגת פיתרון שיקומי מהיר.

דוד הנהרט: מאפיינים עיקריים: בקרב הציבור הפרטי בישראל שיעור הביטוח של נכסים פרטיים עומד על כ-60%.

דוד הנהרט: זה נתון גבוה בהשוואה למדינות אחרות.

דוד הנהרט: חשוב לזכור שכדי לקבל משכנתא אתה מחויב להציג ביטוח לבנק.

דוד הנהרט: כאמור, אנחנו דואגים גם לאנשים הפרטיים.

דוד הנהרט: חשוב לזכור מה המצב במדינות אחרות.

דוד הנהרט: לדוגמה, בקליפורניה שכבר חוותה רעידת אדמה לא קלה, 35% מבוטחים.

דוד הנהרט: ביפן, שחוותה כמה אסונות – 20%; בתורכיה שחוותה רעידת אדמה – 32%.

דוד הנהרט: אנחנו לא הגענו ל-60%, אנחנו כ-60%.

דוד הנהרט: בגרמניה – 10%.

פניה קירשנבאום: מי נתן לכם את הנתון של 60%?

אנסטסיה מיכאלי: זה מהנתונים שיש אצלנו.

אנסטסיה מיכאלי: אלו נתונים שנאספו גם מחברות הביטוח ונתונים מהלמ"ס.

דוד הנהרט: עוד ממצא נוסף זה שלמעשה המערכות הממשלתיות הקיימות לסיוע בתחום הדיור אינן מותאמות לסיוע לאזרחים שביתם נפגע עקב רעידות אדמה.

דוד הנהרט: לדוגמה, משרד השיכון מפעיל מנגנון של סיוע לזכאי דיור.

דוד הנהרט: המנגנון הזה לא תואם אירוע של רעידת אדמה, בין אם זה מבחינת היערכות מחשובית, בין אם זה מבחינת היערכות מכרזית ובין אם זה תיאום מול הבנקים.

דוד הנהרט: זה עדיין לא מותאם וזה מקבל, כמובן, ביטוי בהמלצות.

דוד הנהרט: חשוב לומר שהמדינה מעודדת ודורשת ומחייבת ומנחה את הציבור לבטח את נכסיו.

דוד הנהרט: המדינה חושבת שכל גורם פרטי צריך לבטח את נכסיו, היות ובאירוע כזה או אחר, מי שיהיה מבוטח יגיע אליו הכסף ומי שלא יהיה מבוטח לא יקבל כסף.

פניה קירשנבאום: איך היא מעודדת לבטח?

דוד הנהרט: אחת ההמלצות זה לצאת בקמפיין פרסומי.

פניה קירשנבאום: אז היא תעודד.

דוד הנהרט: נעשו בעבר מאמצים כאלה ואחרים.

דוד הנהרט: נעשתה רגולציה לחייב את הביטוח בקבלת משכנתא.

דוד הנהרט: כפי שאת אומרת, וכפי שגם אנחנו זיהינו, יש פער מסוים במודעות.

דוד הנהרט: המלצות: על משרד השיכון להיערך להענקת תעודות זכאות לסיוע במשכנתא, שכר דירה, בהתאם למודל מותאם לרעידות אדמה, למי שביתו נהרס או נפגע.

דוד הנהרט: משרד השיכון, משרד המשפטים, משרד הפנים, נדרשים לבחון שינוי של חקיקה רלוונטיים בכדי לסייע לפתור מצבים שאנחנו יודעים שעשויים לצוץ בקרות אירוע.

דוד הנהרט: לדוגמה: דייר סרבן, בתים משותפים שבהם חלק מהדיירים מבוטחים וחלק לא, נזק לרכוש משותף, קושי לשקם רכוש משותף.

דוד הנהרט: יכול להיות שיהיו הרוגים ופצועים.

דוד הנהרט: צריך יהיה להמתין לצווי ירושה.

דוד הנהרט: זאת סוגיה משפטית סבוכה ואנחנו עובדים בשיתוף עם משרד המשפטים.

דוד הנהרט: המלצה שלישית זה לצאת בקמפיין פרסומי.

דוד הנהרט: בגדול, זאת המסקנה וזה הדוח.

דוד הנהרט: כפי שאמרתי, הדוח יועבר אליכם.

דוד הנהרט: בנוסף, כפי שאמרתי, היינו בוועדת שרים מיוחדת.

דוד הנהרט: הצגנו את זה, קיבלנו אור ירוק להגיש את הצעת המחליטים לממשלה ואנחנו מתכוונים להגיש אותה.

דוד הנהרט: אנחנו מקווים מאוד שזה יסייע בהיערכות הביטוחית.

פניה קירשנבאום: מה תכלול הצעת המחליטים הזאת?

דוד הנהרט: עיקר הנושאים בהצעת המחליטים למעשה זה הנחיית הרגולטורים.

דוד הנהרט: דיברנו על-כך בה קשר של רשויות מקומיות וחברות ממשלתיות.

דוד הנהרט: לקבוע סטנדרט ביטוח ולקיים תהליך מסוים של דיאלוג בין הרגולטור לבין מי שכפוף לו לגבי סטנדרט הביטוח.

דוד הנהרט: זה גם נותן מענה לדוח מבקר המדינה שלמעשה ביקר ומצא ליקויים, או ליקויים כביכול, בהיערכות הביטוחית של כל מיני גורמים כאלה ואחרים בממשלה הרחבה.

דוד הנהרט: להנחות את משרד הביטחון לרכוש ביטוח מפני רעידות אדמה.

דוד הנהרט: להנחות את משרד הבינוי והשיכון להרחיב תעודת זכאות.

דוד הנהרט: הצעת מחליטים מונה כ-10 סעיפים שאלה עיקריהם.

פניה קירשנבאום: לפני שבועיים שלושה פתחתי עיתון וקראתי שנפתרה בעיה של ביטוח רעידות אדמה.

פניה קירשנבאום: אנחנו כבר רגועים שהכול בסדר כי עכשיו תהיה קרן וכל הנושא של התמלוגים מהגז יבטחו אותנו נגד רעידות אדמה.

פניה קירשנבאום: השאלה הראשונה שלי היתה: האם אני ישנתי 6 שנים?

פניה קירשנבאום: אני ב-2018 וכבר יש לנו קרן וכבר יש לנו ביטוח.

פניה קירשנבאום: במקרה הטוב, כאשר "תמר" ו"לווייתן" יתחילו להנפיק גז בצורה סדירה במועדים שקבעו, אז אולי ב-2018 יתחיל להגיע כסף.

פניה קירשנבאום: זאת אומרת, עד 2018 אני לא רואה שום דבר שקורה.

פניה קירשנבאום: אני יודעת מי יצא עם המודעה הזאת אבל אני לא חושבת שזה מענה.

פניה קירשנבאום: הרבה פעמים אני מדברת על-כך שאין לנו ראייה מערכתית ואין לנו מדיניות.

פניה קירשנבאום: כשקמה הוועדה הזאת אז בליבי חשבתי שאולי בזווית הזאת של ביטוחים של רעידות אדמה, אולי זאת לא ראייה כלל מדינית אבל אולי יש לנו איזו ראייה מערכתית.

פניה קירשנבאום: בשפה של סבתא שלי, קיבלנו הרבה עצות, אבל מעשים אני לא רואה.

פניה קירשנבאום: יש לנו הרבה עצות, אני עדיין לא רואה מה אנחנו עושים עם זה.

פניה קירשנבאום: אם כבר נעשה איזו עבודה, הייתי רוצה שיהיו הגדרות מאוד ברורות, חלוקת כספים וכדומה, שתהיה תכנית.

פניה קירשנבאום: זאת מצגת יפה, לא בדיוק מדויקת.

פניה קירשנבאום: מזל שעשיתם שם תיקון והוצאתם את 2015 כי בוורסיות הקודמות שלכם, הקמתם את הקרן כבר ב-2015.

פניה קירשנבאום: פה בכלל לא מדובר מתי תקום.

פניה קירשנבאום: מה אנחנו עושים?

פניה קירשנבאום: בשנה הזאת יוצאים עם אג"ח קטסטרופה או יוצאים עם הביטוח להשלים?

פניה קירשנבאום: אנחנו עושים ככה?

פניה קירשנבאום: מה עושים במשרד השיכון?

פניה קירשנבאום: מתי מתחילים לעשות?

פניה קירשנבאום: באיזה שלבים זה נעשה?

פניה קירשנבאום: לאן אנחנו הולכים?

פניה קירשנבאום: אני מאוד מקווה שאנחנו לא עומדים בפני – אני ממש נזהרת להגיד את זה – אני מקווה שזה לא יהיה עוד משהו שאנחנו נעמוד בפני דוח של מבקר המדינה.

פניה קירשנבאום: אז אני אגיד: אתם יודעים מה?

פניה קירשנבאום: אני בוועדת משנה שלי עשיתי על זה דיון.

פניה קירשנבאום: אנחנו הממשלה נבוא ונגיד: אפילו הצגנו מצגת, אפילו דיברנו מה צריך לעשות.

פניה קירשנבאום: ומה הלאה?

פניה קירשנבאום: מה עשינו בשביל שזה יהפוך למשהו בר ביצוע?

פניה קירשנבאום: מישהו רוצה להתייחס?

דוד הנהרט: אני אשמח להתייחס.

דוד הנהרט: ראשית, הקרן עצמה לא תקום ב-2015, היא תקום לפני כן.

פניה קירשנבאום: באיזה כסף?

דוד הנהרט: הכסף אמור להתחיל לזרום בשנים הקרובות.

פניה קירשנבאום: ב-2018.

דוד הנהרט: זה לא מדויק, זה הרבה לפני.

דוד הנהרט: ב-2019 צפויים להצטבר שם מיליארד דולר.

דוד הנהרט: הסכום הולך ועולה ככל שהזמן מתקדם.

פניה קירשנבאום: אנחנו ישבנו פה בדיונים, אנחנו לא מכירים את זה.

דוד הנהרט: אלה נתונים שקיבלנו מבנק ישראל.

דוד הנהרט: יש נתונים מאוד מדויקים.

דוד הנהרט: כללנו אותם בדוח של הצוות הבין משרדי.

דוד הנהרט: דבר שני, אני חולק על-כך שהנתונים פה לא מדויקים.

דוד הנהרט: הנתונים הם מדויקים ככל שאנחנו הצגנו אותם.

דוד הנהרט: במידה וקיבלנו דיווחים שהם לא דיווחים מדויקים, מה לעשות שאנחנו מסתמכים על נתונים לא מדויקים?

דוד הנהרט: אבל, אנחנו עשינו ככל שיש ביכולתנו להבטיח שהנתונים הם מדויקים.

דוד הנהרט: במידה וראינו מקומות שבהם הם לא מדויקים, בחנו ופנינו שוב פעם.

דוד הנהרט: מבחינתנו, מה שאנחנו מציגים כאן, אנחנו עומדים מאחוריו.

דוד הנהרט: כמובן תחת ההסתייגויות הרלוונטיות.

דוד הנהרט: לדוגמה, כל מיני הסתברויות סטטיסטיות כאלה ואחרות על נזקים.

דוד הנהרט: דבר שלישי, אני חולק עליך, לפחות באופן חלקי, שאנחנו לא עשינו שום דבר.

פניה קירשנבאום: לא אמרתי שלא עשיתם.

פניה קירשנבאום: לא אמרתי, ההיפך.

פניה קירשנבאום: אמרתי שעשיתם עבודת בדיקה ותכנון.

פניה קירשנבאום: אולי היא לא מושלמת, אולי לא בדיוק כמו שהייתי רוצה, אבל אני לא מזלזלת ואני בטוחה שעשיתם עבודה.

פניה קירשנבאום: רק אני חשבתי שזה – לא הבנת אותי נכון, אני מצטערת.

פניה קירשנבאום: אני לא מזלזלת.

פניה קירשנבאום: אני חושבת – אני לא אגיד כלום, אבל לא חשוב.

דוד הנהרט: אני אקח חזרה את דבריי בנושא הזה.

פניה קירשנבאום: בממשלתי עשיתם את זה בסדר.

דוד הנהרט: מדברייך אני מסיק שהסטנדרט הוא לא כל-כך גבוה.

דוד הנהרט: אני חולק עליך.

דוד הנהרט: הסטנדרט של הצוות הזה ובכלל הממשלה, לעיתים קרובות הסטנדרט גבוה והצוות עבד בסטנדרט מאוד גבוה.

דוד הנהרט: אני מקווה שזה יימשך בסטנדרט גבוה.

דוד הנהרט: בכל מקרה, לעניינו של דבר, אני חושב שההמלצות כאן בחלקן הן יותר אופרטיביות, חלקן פחות.

דוד הנהרט: אם בעוד זמן מה, בעוד חצי שנה, בעוד שנתיים, נגלה שמשרד הביטחון מבטח לפחות חלק מנכסיו ונגלה שיש תהליך רב שנתי שלמעשה בו מתבצע ניהול סיכונים ממשלתי ובוחנים את הכיסוי הביטוחי אל מול תרחיש כזה או אחר - - -

פניה קירשנבאום: תאמין לי, אם לא תהיה מול משרד הביטחון על קיצוץ תקציב במידה ולא יהיה ביטוח, אנחנו בעוד שנה נשב בדיוק במשפט הזה.

דוד הנהרט: אני לא מוסמך מטעם משרד הביטחון להתייחס.

דוד הנהרט: אני אומר שבראייה של ניהול סיכונים וחשש מקרות אירוע ומקורות כספיים להתמודדות עם כינון, אני כגורם מקצועי לתחום הביטוח, ממליץ ובהחלטה מנחה את משרד הביטחון, כפי שמתבצע בכל משרד ממשלתי אחר, לבטח את נכסיו.

דוד הנהרט: כמובן, בהתאם למצב הרגיש במשרד הביטחון.

דוד הנהרט: אני בטוח שהם יודעים להסביר יותר טוב ממני מדוע אצלם זה יותר מורכב ממשרד ממשלתי כזה או אחר.

דוד הנהרט: אני יכול להגיד כמי שמעורב בתהליכים, שהם מראים סימנים של נכונות בכיוון הזה.

דוד הנהרט: אני מ קווה שזה יימשך.

זינה פרפליצין: אני ממנהל לתכנון במשרד הפנים.

זינה פרפליצין: לגבי תמ"א 38, משרד הפנים תגבר לאחרונה את תמ"א 38.

זינה פרפליצין: אושר לפני חודש שינוי 3 שיותר ממכפיל את התמריצים התכנוניים לחיזוק מבנים.

זינה פרפליצין: תמ"א 38 יוצרת מנגנון שמאפשר חיזוק מבנים.

זינה פרפליצין: הוא יאפשר גם את ההקמה מחדש אחר-כך, במידה ובניינים יקרסו.

זינה פרפליצין: חשוב להדגיש שהאחריות לפעול לפי התמ"א זה של הציבור הרחב, של הדיירים.

זינה פרפליצין: המדינה לא תעשה את זה במקומם.

זינה פרפליצין: צריך להדגיש את הנושא של האחריות האישית של הציבור בקמפיין פרסומי.

זינה פרפליצין: שמעתי שעומד לצאת קמפיין בעוד חודש.

זינה פרפליצין: לפעול לחיזוק מבנים, לפעול לביטוח של הנכסים.

זינה פרפליצין: התמריצים התכנוניים לא מספיקים להקים את המבנים מחדש.

זינה פרפליצין: חשוב שכל הנכסים בבית משותף יהיו מבוטחים כי אין משמעות גדולה כאשר רק 50% מהדירות בבית המשותף מבוטחות.

זינה פרפליצין: חשוב שסטנדרט של ביטוח שגיבשתם, יתייחס גם לנושא של הריסת בניין.

זינה פרפליצין: העלויות של הריסה יכולות להיות מאוד גבוהות.

זינה פרפליצין: הריסה זה תהליך לא פשוט ומורכב בהרבה היבטים.

זינה פרפליצין: חשוב לנו שהנושא של בניין מחוזק, גם הוא ישוקף בפוליסת ביטוח.

פניה קירשנבאום: באיזה שנה יצאה תמ"א 38?

זינה פרפליצין: ב-2005.

פניה קירשנבאום: אנחנו ב-2012.

פניה קירשנבאום: מה האחוז של המבנים המחוזקים?

זינה פרפליצין: יש עלייה הדרגתית באחוז המימוש.

זינה פרפליצין: אנחנו השווינו את הנתונים.

זינה פרפליצין: ראינו את הנתונים ב-2010 לעומת 2011 ויש הכפלה משנה לשנה.

זינה פרפליצין: שינוי 3 שאושר לפני חודש, לפי ההערכות של משרד הבינוי והשיכון, היתה רלוונטית - - -

פניה קירשנבאום: תיקון 3 זה הגדלת אחוזי בנייה?

זינה פרפליצין: כן.

זינה פרפליצין: היא היתה רלוונטית עד לפני שינוי 3 לכ-100,000 יחידות דיור ועכשיו היא רלוונטית ל-400,000 יחידות דיור.

פניה קירשנבאום: אבל עדיין במרכז הארץ.

זינה פרפליצין: נכון.

זינה פרפליצין: התמ"א אף פעם לא התיימרה לכסות את כל הצרכים.

פניה קירשנבאום: גם תמ"א 38 - - -

זינה פרפליצין: לא רלוונטית בהם ערכי קרקע נמוכים.

פניה קירשנבאום: זה לא קשור לביטוח כי עדיין צריך לדעתי לבטח את המבנים.

זינה פרפליצין: נכון.

זינה פרפליצין: תקן 413 מתייחס לרעידת אדמה שההסתברות שלה פעם ב-475 שנה, כמעט 500.

זינה פרפליצין: יכולה להיות רעידת אדמה חזקה יותר ויכולים לקרוס לנו בניינים שעומדים בתקן.

איתי חוטר: אני סמנכ"ל כלכלה במרכז השלטון המקומי.

איתי חוטר: אני רוצה להפנות שאלה לידידי דוד.

איתי חוטר: באיזה שלב נמצאת החלטת הממשלה?

איתי חוטר: האם שיתפתם את השלטון המקומי באותה פוליסה סטנדרטית שאתם מתכוונים לחייב את הרשויות המקומיות בה?

איתי חוטר: מישהו דן בנושא?

איתי חוטר: אני רוצה לחזק את דברייך, גברתי, בנושא של המימון, בנושא של עלויות.

איתי חוטר: אגף תקציבים נמצא בתמונה.

איתי חוטר: באיזה שלב הדברים נמצאים?

איתי חוטר: אני אשמח לקבל אינפורמציה.

דוד הנהרט: חשוב להבין שחובת הביטוח זה לא משהו שהמצאנו היום.

דוד הנהרט: זה היה קיים מאז ומעולם.

דוד הנהרט: למעשה, זה ממשיך להיות קיים.

דוד הנהרט: מה שכן, חידדנו את סטנדרט הביטוח וזה אולי הפער שבו הסטנדרט לא היה ברור.

דוד הנהרט: לכן, כל גורם כזה או אחר, אם הוא בחר לקיים דיון מקצועי, הוא קיים את זה בהתאם לדיון שהיה.

דוד הנהרט: אם היה מגיע יועץ ביטוח כזה או אחר הוא אמר דבר כזה או אחר, אבל לא היה איזה סטנדרט אחיד.

דוד הנהרט: החובה לא היתה חדשה.

דוד הנהרט: בכל מקרה, כמו שאסף אמר, מוצג רפרנס שעל בסיסו צריך לקיים את הדיון.

דוד הנהרט: זה אחד.

דוד הנהרט: שניים, הוועדה עצמה וצוות המשנה הסתייע בגורמים מקצועיים כאלה ואחרים.

איתי חוטר: היה נציג לשלטון המקומי?

דוד הנהרט: אני לא יודע אם היה נציג מטעם השלטון המקומי.

דוד הנהרט: בכל מקרה, קיבלנו המלצות.

דוד הנהרט: היו חברים גורמי ממשלה ואנשי מקצוע רלוונטיים.

איתי חוטר: באיזה שלב נמצאת החלטת הממשלה?

דוד הנהרט: טיוטת החלטת הממשלה היא כרגע בשלב של הערות משפטיות.

דוד הנהרט: כפי שכולם יודעים, הערות משפטיות זה משהו שאורך זמן אבל זה בשלב מאוד מתקדם וצפוי להיות מוגש לממשלה במהלך חודש יולי.

פניה קירשנבאום: במהלך חודש יולי אתם תגישו כבר את הצעת המחליטים?

דוד הנהרט: כן.

פניה קירשנבאום: והיא תכלול את כל ההמלצות שלכם?

דוד הנהרט: כן.

פניה קירשנבאום: זאת כבר תהיה הצעה יותר אופרטיבית שהממשלה צריכה לאשר אותה.

פניה קירשנבאום: מה אחרי זה?

דוד הנהרט: צריך לבצע.

פניה קירשנבאום: מתי נראה את ההמלצות האופרטיביות שלכם?

דוד הנהרט: אני מניח שבשבועות הקרובים נוכל להפיץ את זה אליכם.

דוד הנהרט: כרגע זה בשלב של הערות בקרב חברי הצוות.

פניה קירשנבאום: איתי, כשאנחנו נקבל נעביר גם לך.

דוד הנהרט: אתה מוזמן להיות בקשר.

פניה קירשנבאום: לפחות תהיו אלה שתיראו ר אשונים, אם לא התייעצו איתכם.

דוד הנהרט: זה היה גם אצל רפרנט השיכון באגף החשב הכללי וגם באגף תקציבים ובמשרד הפנים.

דוד הנהרט: כמובן שהם היו מעורבים, חשוב להבין את זה.

אנסטסיה מיכאלי: הרגולטור שלכם היה, משרד הפנים היה.

דוד הנהרט: אתה מוזמן, במידה ואתה מעוניין, ליצור איתנו קשר.

דוד הנהרט: אנחנו נשמח להעביר לך מידע שיתאפשר, בכפוף להסכמת הרגולטור שלך, שהיה מעורב באופן מלא בכל התהליכים.

יוסי גור: אני ממשרד הביטחון, אגף התקציבים מהיחידה הכלכלית במשרד הביטחון.

יוסי גור: ראשית, לגבי ההערה שלך.

יוסי גור: לא צריך לחפש בפרוטוקולים של הישיבה הקודמת.

יוסי גור: נכון אמרת, מדיניות משרד הביטחון היא לא לבטח בשגרה את נכסיו כי זה פשוט לא כדאי כלכלית.

יוסי גור: למעט מקרים חריגים פה ושם שכן מבטחים.

יוסי גור: לגבי רעידת אדמה.

יוסי גור: יש תהליכים שהתחילו במשרד הביטחון.

יוסי גור: אגב, חלקם התחילו ללא קשר להחלטת הממשלה ולוועדה שהתכנסה.

יוסי גור: יש תהליך אחד שנועד למפות את אותם מתקנים חיוניים שמשרד הביטחון חייב שיעבדו גם אחרי רעידת אדמה.

יוסי גור: לא כדי לבטח אותם אלא כדי שהם ימשיכו לעבוד כי לצה"ל ולמשרד הביטחון יהיה תפקיד מאוד מרכזית בהיערכות אחרי רעידת אדמה.

יוסי גור: אני מדבר על מפקדות, על שדות תעופה, על מתקני תקשורת עיקריים.

יוסי גור: במסגרת התהליך הזה, אחרי שאנחנו נשלים את המיפוי ואת העמידות של כל אחד מהמתקנים בפני רעידות אדמה, על-פי התקנים המחמירים, נחליט מה עושים איתם.

יוסי גור: לחלקם נקצה תקציב לחיזוק כדי שיעמדו ברעידת אדמה ולא יקרה להם נזק ואת חלקם נבטח.

יוסי גור: במקביל, ובעקבות העבודה הזאת ובעקבות הצעת ההחלטה של הממשלה, אנחנו עובדים בשיתוף עם החשב הכללי וחברת "ענבל" לנסות ולבטח את רכוש משרד הביטחון באיזו צורה פרמטרית.

יוסי גור: אין לנו מיפוי מדויק מהו רכוש משרד הביטחון.

יוסי גור: יש לנו איזה הערכות שהן הערכות כלליות מאוד.

יוסי גור: לא את הכול אפשר לבטח, מבנים בוודאי אפשר לבטח.

פניה קירשנבאום: אתה גם לא תמיד יכול לציין בפני הביטוח את כל הרכוש שלך.

פניה קירשנבאום: אני לא חושבת שיש לך ברירה אחרת חוץ מביטוח פרמטרי.

יוסי גור: נכון.

יוסי גור: יש גם דברים שאי-אפשר לבטח.

יוסי גור: ציוד לחימה אי-אפשר לבטח וזה חלק גדול מהתכולה של המבנים.

יוסי גור: אנחנו עובדים בשיתוף החשב הכללי וחברת ענבל כדי להבין את המשמעויות של ביטוח כזה.

יוסי גור: בזמן הקרוב אני אציג בפני מקבלי ההחלטות במשרד הביטחון מה המשמעויות התקציביות של כזה ביטוח.

יוסי גור: כבר אפשר להגיד שהמשמעויות התקציביות זה מאות מיליוני שקלים.

יוסי גור: אני לא מאמין שזה יגיע למיליארדי שקלים אבל מאות מיליוני שקלים.

יוסי גור: יצטרכו לקבל החלטה במשרד הביטחון האם יש לזה מקורות תקציבים, על חשבון מה, או, כמו בעיריית באר-שבע, אין לזה מקורות תקציביים.

הקטור נוטס: אני גזבר רכבת ישראל ואחראי על הביטוח.

פניה קירשנבאום: אתם הגשתם פרטים?

הקטור נוטס: כן.

הקטור נוטס: אנחנו מבוטחים אבל אני רציתי להתייחס להשתתפות עצמית של ביטוח רעידות אדמה.

פניה קירשנבאום: היה לכם שם פרט מאוד מעניין.

פניה קירשנבאום: הרכבות שלכן מבוטחות רק כשהן עומדות.

פניה קירשנבאום: כל מה שנוסע ויש רעידות אדמה לא מבוטח.

הקטור נוטס: יש ביטוח חובה כלפי הנוסעים.

הקטור נוטס: אין ביטוח לרכוש שנוסע.

הקטור נוטס: רציתי להעיר שהשתתפות עצמית, גם לגבי חברות ממשלתיות וגם לגבי פרטיים, היא בדרך-כלל 10% אם אני לא טועה.

הקטור נוטס: זה מופיע בכל הפוליסות.

הקטור נוטס: אני לא רואה איך אדם יצטרך לשלם 10% במיידי כשיש לו קטסטרופה משפחתית.

הקטור נוטס: אני לא יודע מאיפה הוא יביא את ה-10% האלה כדי שחברת ה ביטוח תשלים לו את ה-90%.

הקטור נוטס: הוא לא יצליח לשקם את דירתו לגמרי.

הקטור נוטס: אני לא ראיתי מענה לנושא הזה.

פניה קירשנבאום: הם לא התייחסו לזה לגמרי.

פניה קירשנבאום: אני הזכרתי את זה.

פניה קירשנבאום: זה פן אחר לגמרי, זה נוגע למשרד השיכון, להיקף משכנתאות.

פניה קירשנבאום: היו צריכים להביא תכנית איך מתייחסים לקרקע משותפת, לבעלי בניין.

פניה קירשנבאום: איזה כלים יש לנו?

פניה קירשנבאום: איך מבטחים?

פניה קירשנבאום: מה תהיה השיטה?

פניה קירשנבאום: המצגת הזאת מתייחסת אך ורק לרכוש ציבורי.

פניה קירשנבאום: אין בכלל התייחסות לשום דבר ממה שקורה בסקטור הפרטי.

פניה קירשנבאום: לכן הסיכון שם יוצא כל-כך נמוך.

פניה קירשנבאום: לא יודעת מה להגיד לכם, אין מענה לדבר הזה.

גולן דוידי: אני עוזר מנכ"ל מע"צ.

גולן דוידי: אני רציתי להתייחס לטבלה שהוצגה בהתחלה.

גולן דוידי: לפי דעתי, הנתונים שם הם לא מלאים.

גולן דוידי: בהמשך למה שאת ציינת, לגבי הרשויות, אני אתן כמה דוגמאות.

גולן דוידי: אני מתייחס רק לכבישים ולמבני דרך.

גולן דוידי: רשויות מקומיות שיש להן גשרים, הן לא מבטחות את הגשרים האלה.

גולן דוידי: העלויות שלהם לפעמים יכולות להיות מיליונים ועשרות מיליונים.

גולן דוידי: גם אנחנו בחברה הלאומית לדרכים, כשאנחנו עושים ביטוחים, אנחנו לא מבטחים 100%, אנחנו מבטחים סכום מסוים.

גולן דוידי: למשל, יש הסבר למה לא מבטחים כבישים.

גולן דוידי: אנחנו יכולים לבטח את המחלפים, אנחנו נבטח את מבני הדרך.

גולן דוידי: הציוד שלנו מוערך ב-70 מיליארד ואפילו יותר.

גולן דוידי: אנחנו מבטחים עד לנזק של 7 מיליארד.

גולן דוידי: אם פה הוצג 123.5 מיליארד - - -

פניה קירשנבאום: אם רק אתם 7 מיליארד, אז איך אמרו שכל זה 4.7.

דוד הנהרט: 70 מיליארד דולר או שקלים?

גולן דוידי: שקלים.

גולן דוידי: 70 מיליארד שקלים זה שווי הרכוש שלנו והביטוח הוא עד לגובה של 6-7 מיליארד שקלים.

גולן דוידי: פה הוצג שהרכוש המשותף מבוטח 80%-95% מהרכוש.

גולן דוידי: זה לא ריאלי, זה לא נכון.

גולן דוידי: אני לא אומר שצריך לבטח 100%.

גולן דוידי: פה אני נכנס דווקא לסוגיה אחרת שבה צריך לשאול: מה השיטה הביטוחית?

גולן דוידי: כמו שהציג משרד הביטחון, אולי צריך ללכת לפרמטרים ולהגיד: אנחנו רוצים לבטח רק רכוש שב אמת הוא בסיכון מסוים.

גולן דוידי: עד איזה סכום אנחנו מבטחים?

גולן דוידי: אולי נבטח איזה סכום נזק ולא בהכרח את כל ה רכוש כי זה לא חייב להיות נכון.

גולן דוידי: הסיכוי שברעידת אדמה, כל המדינה תתמוטט, גם בצפון, גם במרכז, גם בדרום, הוא לא זהה.

שמואל מלכיס: אם יש לו תת ביטוח, אז גם במקרה של נזק חלקי הוא לא יכוסה על כל הנזק שייגרם לו.

שמואל מלכיס: הוא צריך לקחת את זה בחשבון.

שמואל מלכיס: אם אתה יוצר לך מראש ובהכרה מלאה תת ביטוח, אז גם בנזק חלקי תקבל פיצוי חלקי בלבד.

פניה קירשנבאום: אם הוא עושה ביטוח פרמטרי שהוא לא מתייחס לכל דבר והוא רק עושה הערכה של הנזק, אולי איכשהו.

פניה קירשנבאום: עד כמה שאני זוכרת, הכבישים היו מבוטחים בערך הנומינאלי שלהם ולא בדיוק בערך הריאלי.

גולן דוידי: הכבישים בכלל לא מבוטחים.

גולן דוידי: מבטחים רק גשרים, מחלפים ומבני דרך.

גולן דוידי: מעולם לא ביטחו כבישים כי רק עלות הביטוח של הכבישים זה יותר מ-60 מיליון בשנה וזה לא ריאלי.

גולן דוידי: הסיכוי שרעידת אדמה תסדוק כביש לאורך כמה קילומטרים – גם אם היא תסדוק את הכביש, זה עדיין לא מגיע ל-30 מיליון.

שמואל מלכיס: התסריט שהוצג כאן הוא מתייחס לרכוש של משרדי הממשלה כאילו בעת ובעונה אחת לא יקרה נזק גם לרכוש הפרטי.

שמואל מלכיס: צריך לקחת בחשבון שהפיתרון הפיננסי הוא בסך הכול פיתרון סביר, כפי שזה הוצג כאן.

שמואל מלכיס: גם התרחיש נראה תרחיש הגיוני.

שמואל מלכיס: צריך לקחת בחשבון שאם תקרה רעידת אדמה והיא תהיה בעוצמה רצינית, אז על המשאבים האלה יתחרה גם השוק הפרטי.

שמואל מלכיס: זאת אומרת, הפיתרון הפיננסי לא יפתור את המצב.

שמואל מלכיס: בסך-הכול, כדי לשקם, יצטרכו משאבים ואמצעים שרובם לא יהיו בארץ – זה תלוי כמובן בעוצמת הנזק.

שמואל מלכיס: לכן, להניח שבמקרה של שיקום, ישקמו את הנזק שנגרם למגזר הציבורי בלי שהמגזר הפרטי, שהוא הרבה יותר גדול, יתחרה על אותם משאבים ואמצעים, שקודם כל יביא לייקור גדול מאוד של האמצעים והמשאבים האלה.

שמואל מלכיס: לכן, ההצגה הנפרדת של הסצנריו הזה של מה יקרה לשוק הציבורי, הוא למעשה לא ריאלי.

שמואל מלכיס: אני גם מניח שפיתרון פיננסי הוא לא מספיק כשלעצמו.

שמואל מלכיס: יהיה צורך לייבא את רוב חומרי הגלם ואת רוב האמצעים כדי להתחיל בשיקום.

שמואל מלכיס: מה יעזרו משכנתאות לאנשים אם יהיה להם כסף והם לא יוכלו לקנות שום אמצעי או משאב כדי לשקם את הבית שלהם.

שמואל מלכיס: לכן, הסצנריו הזה, עם כל הכבוד, למרות שהוא נראה בסך הכול הגיוני, הוא לא פותר את הבעיה במקרה של רעידת אדמה.

פניה קירשנבאום: דוד, אתם מתכוונים באיזה שלב להתייחס לנזק לרכוש פרטי ואיך אתם משלמים את זה במאמצים?

דוד הנהרט: אני רק אדגיש שהמנדט של הצוות היה היערכות פיננסית וביטוחית ולא היערכות איך להביא אוהלים או לדאוג ליבוא של מלט.

פניה קירשנבאום: האם בנושא הביטוחי אתם מתייחסים לפן הפרטי?

דוד הנהרט: רק לעניין הקמפיין הפרסומי והסדרת התנאים לשיקום, לאור כל מיני קשיים רגולטוריים או תכנוניים חוקיים כפי שהוצגו בהמלצות ובהחלטות.

פניה קירשנבאום: כדי לסכם ולא למרוח כי נאמרו הרבה דברים.

פניה קירשנבאום: קודם כל, אני לא אעצור פה.

פניה קירשנבאום: אני לא חושבת שזה נכון להתייחס רק לרכוש הציבורי.

פניה קירשנבאום: אני חושבת שלגבי הרכוש הציבורי הפיתרון הוא יחסית קל ופשוט ולכן גם קל היה להציג את הנושא.

פניה קירשנבאום: התסבוכת הכי גדולה תהיה בסקטור הפרטי, גם בתחום הביטוי וגם בתחום השיקומי ובכל דבר.

פניה קירשנבאום: אני אנסה להתייעץ עם אנשים מה אנחנו עושים בתחום הזה ולאן אנחנו מובילים.

פניה קירשנבאום: אני מקווה שאולי בעתיד הקרוב גם נוכל להציג פה משהו.

פניה קירשנבאום: אני עדיין מבקשת מכם לקבל רשימה של רשויות שלא דיווחו לכם וגם רכוש פרטי כמו בתי חולים בפריפריה, האם ה ם היו בתוך הסקר שלכם.

פניה קירשנבאום: אני רוצה לקבל את הנתונים כדי שתהיה לי תמונה יותר ברורה .

פניה קירשנבאום: אני גם אעשה התייעצות עם אגף שוק ההון ועם חברות הביטוח ואחרי שאגבש את העמדה אולי אנחנו נתכנס פה.

פניה קירשנבאום: אני מבקשת לקבל כמובן את הצעת המחליטים במקביל למה שאתם מעבירים לממשלה כדי שנוכל לעיין.

פניה קירשנבאום: אני אעדכן את כל מי שטרח והגיע לפה.

פניה קירשנבאום: תודה על מה ש נקבל.

פניה קירשנבאום: תודה, הישיבה נעולה.