ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 575, 2012-06-26 09:30

אמנון כהן: אני פותח את הדיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אמנון כהן: הנושא על סדר היום הוא שיקום נחלים - בעקבות סיור שקיימה הוועדה לירדן הדרומי ובמסגרת יום המים שחוגגת היום הכנסת.

אמנון כהן: ביקשו ממני לקיים דיון.

אמנון כהן: הוועדה שלנו אמונה על הרבה נושאים בתחום המים ובתחום הסביבה.

אמנון כהן: ביקשו חברי הכנסת דב חנין, הורוביץ והגברת קולן לקיים את הדיון הזה.

אמנון כהן: התרשמתי שיש לכם הרבה מצגות להראות, כל אחד מהפן שלו.

אמנון כהן: נשתדל להיענות לבקשות.

אמנון כהן: עד שעה 11:00 מה שתחליטו נעשה.

אמנון כהן: ערכנו סיור בירדן הדרומי.

אמנון כהן: התרשמנו מהעבודה הרבה שנעשית, אבל יש עוד הרבה מה לעשות.

אמנון כהן: אני מברך מכאן את כל העוסקים במלאכה, בראשם את המשרד להגנת הסביבה שיד ביד מאגד את כולם, עוזר לכל אחד בתחומו הוא.

אמנון כהן: אנחנו רואים בארץ תפנית רבה בכל הנושא של הסביבה.

אמנון כהן: אנחנו מברכים על כך.

אמנון כהן: הוועדה היא אכסניה של המשרד, של כל הארגונים הסביבתיים שמטפלים בכל הנושא של הסביבה, אם זה החברה להגנת הטבע, ידידי כדור הארץ.

אמנון כהן: אני רואה שנציגי נחל הקישון ביקשו להציג את המצגת שלהם, להראות איפה תקועים אצלם הדברים.

אמנון כהן: הוועדה שהייתה לפני קיימה שם סיור וראתה את השינוי המדהים שעובר האזור.

אמנון כהן: בכוונתי, בעזרת ה', בתקופת הפגרה לקיים סיור בפארק נחל הקישון שמתרחב.

אמנון כהן: אני רואה כאן את המפות.

אמנון כהן: הבנתי שזה עכשיו קצת תקוע.

אמנון כהן: נשמע את הבעיות.

אמנון כהן: נשתדל להיות לעזר ולקדם את הדברים.

אמנון כהן: אנחנו נגיע גם לזה.

אמנון כהן: בפתיחה אני רוצה שהמשרד להגנת הסביבה יציג את המצגת שלו.

אמנון כהן: נעשה את זה בקצרה כדי שכולם יבואו לידי ביטוי.

אמנון כהן: אני רוצה ביום חגיגי זה לתת חשיפה לכל מי שאפשר, על-מנת לשמוע את הבעיות של כל אחד ואחד, איך אנחנו כוועדה יכולים לסייע ולעזור.

אמנון כהן: זאת מטרתנו וזאת הדרך שלנו לעזור כדי שלדורות הבאים יהיו דברים יפים, כדי שנשאיר להם דברים יפים.

אמנון כהן: כך אנחנו נהנה וגם הדורות הבאים ייהנו.

אלון זסק: אני אדבר בקצרה.

אלון זסק: זה לא קורה הרבה, אבל אני מייצג פה, לדעתי, גם אותי כמשרד להגנת הסביבה, גם את משרד החקלאות וגם את רשות המים.

אלון זסק: במקום לעשות לכם 3 מצגות נעשה מצגת אחת שתהיה הכי קצרה.

אמנון כהן: ישר כוח.

אמנון כהן: סוף סוף משרדי הממשלה לא רבים.

קריאה: זה נדיר.

אלון זסק: אנחנו מטמיעים את מה שאתם אומרים לנו.

אמנון כהן: לא פעם הוועדה הזאת מהווה גשר בין הצד הזה לצד הזה.

אלון זסק: אם משרד הבריאות רוצה להצטרף, בשמחה.

קריאה: מפחיד אותנו הרעיון.

אלון זסק: הורדתי את הלוגואים.

אלון זסק: מבחינתנו שיקום נחלים זה ציר לשינוי סביבתי, צדק חברתי, צמיחה ירוקה.

אמנון כהן: אתה מייצג גם את משרדי המים.

אמנון כהן: אולי בנושא של התפלות המים הצריכה של הציבור תהיה מאזור אחר כך שיתפנו המים הרגילים שאנחנו רוצים לשמור לנחלים האלה.

אמנון כהן: צריך לעשות איזה שהוא שיקום שאט אט נזרים לאזורים האלה מים כדי שלדורות הבאים יהיה.

אמנון כהן: אנחנו עדיין צעירים היום, אנחנו רוצים ליהנות מהנוף.

אלון זסק: זה חלק מהעניין.

אלון זסק: אנחנו ניגע בזה.

אלון זסק: קצת לגבי הגדרת הבעיה.

אלון זסק: החל משנות ה-50 ושנות ה-60 אנחנו תופסים את רוב המעיינות והנביעות לטובת אספקת מים, בניין הארץ.

אלון זסק: עכב זה אנחנו מייבשים את רוב הנחלים.

אלון זסק: זה הורס את המערכות האקולוגיות בנחלים.

אלון זסק: אם זה כבר הרוס, מלוכלך ומוזנח, אז זה חצר אחורית ויש פסולת מוצקה, לכלוך, הזנחה וניצול לרעה של השטחים הפתוחים בסביבת הנחלים.

אלון זסק: היום במדינת ישראל, כמו שאתם מכירים, יש פיצול סמכויות גדול מאוד.

אלון זסק: יש הרבה מאוד גופים שמטפלים בנושא של השטחים הפתוחים, בעיקר באזור של הנחלים.

אלון זסק: אתם רואים פה את נחל איילון סמוך ללוד שנמצא ממש סמוך לעיר ועדיין מוזנח.

אלון זסק: זה נראה כמו שנראו נחלים פעם לפני 20 ו-30 שנה.

אלון זסק: המטרות שלנו הן לשקם את המגוון הביולוגי והמערכת האקולוגית הטבעית בנחל.

אלון זסק: הנחל זה טוב ויפה, אבל אנחנו גם רוצים לחבר אליו את הקהילה, אנחנו רוצים להעצים את הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית, לשקם את הנחל, להפוך אותו למרכז קהילתי.

אלון זסק: הוא יהיה המרכז שאליו באים.

אלון זסק: אנחנו רוצים לשלב את הקהילה, לעשות פעילויות חינוכיות.

אלון זסק: אתם תראו שאנחנו עושים.

אלון זסק: עשינו ואנחנו עושים.

אלון זסק: גם היום יש הרבה מאוד פעילויות חינוכיות ארוכות טווח בנחלים.

אלון זסק: אם דיבר היושב-ראש קודם על הדורות הבאים, אז משם זה מגיע.

אלון זסק: רק בצפון הארץ יש מעל 70 בתי ספר שעושים פעילויות של שומרי נחל.

אלון זסק: אני שמח לבשר שבשנה הבאה משרד החינוך במחוז צפון החליט לאמץ את התכנית הזאת של שומרי הנחל כתכנית המובילה של משרד החינוך בכל מחוז הצפון.

אלון זסק: כמובן שזה הולך יד ביד עם הקמת מוקדי נופש ותיירות טבע ותחזוקה מתמשכת בקטעים המשוקמים.

אלון זסק: אם נשקם ולא נתחזק את זה כמו שצריך, יהיה מאוד בעייתי ויהיו נזקים.

אלון זסק: לגבי שלבי השיקום אני אעבור מהר מאוד.

אלון זסק: זה כמובן סילוק המזהמים מהנחלים.

אלון זסק: אי אפשר לשקם נחל כמו שצריך לפני שמסלקים ממנו את המזהמים.

אלון זסק: אנחנו רוצים להגן על הנחלים, לכן אנחנו נכין תכניות אב ותכניות מתאר לשיקום הנחלים, נחזיר את המערכות האקולוגיות האקווטיות לנחלים.

אלון זסק: זה בית גידול לח, בית גידול מאוד רגיש ומאוד ייחודי שנרצה לשמור עליו.

אלון זסק: כמו שאמרתי קודם, נחבר את הקהילות לנחל, נעשה פעולות שיקום באופן מתמשך, לא רק נגיעה ואחרי זה לעזוב את הנחל.

אלון זסק: הנחל צריך להיות לכולנו לאורך זמן.

אלון זסק: כמובן שחלק מנחלי הארץ מצריכים הזרמות של כמויות מים משמעותיות.

אלון זסק: רוב נחלי הארץ הם נחלי אכזב.

אלון זסק: נחלי האיתן זקוקים לכמויות מים הרבה יותר גדולות ממה שיש להם היום בשביל לשקם את המערכות האקולוגיות הכל כך ייחודיות שלהם.

אלון זסק: זה בא ביחד עם פיתוח מוקדי נופש ותיירות.

אלון זסק: דיברנו קודם על פיצול סמכויות.

אלון זסק: המטרה היא להקים גוף משולב לניהול נחלים.

אלון זסק: זה מה שנעשה.

אלון זסק: אתם רואים פה את כל הגופים.

אלון זסק: יש עוד גופים מקומיים ואחרים שנמצאים בתוך מנהלות הנחלים שפועלות היום באופן אזורי.

אלון זסק: יש 30 מנהלות.

אלון זסק: הן מקדמות את נושא שיקום הנחלים בכל מקום ומקום.

אלון זסק: מה נעשה בעשורים האחרונים?

אלון זסק: אנחנו לא נמצאים בתחילת הדרך.

אלון זסק: כבר בשנת 1993 הוקמה המינהלה הארצית לשיקום נחלי ישראל ביחד עם קק"ל.

אלון זסק: מאז יצרנו כ-30 מנהליות אזוריות שעובדות באופן אזורי תחת האכסניה של רשות הניקוז עם כל הגורמים - רשויות הנחל, רשות הטבע והגנים, גופי ציבור, שותפים אזוריים מקומיים וכל בעלי העניין - לטובת שיקום הנחלים.

אלון זסק: איגום תקציבים לא פחות חשוב.

אלון זסק: יש עשרות פרויקטים בכל הארץ.

אלון זסק: עד היום המשרד הוציא מעל 170 מיליון שקל לנושא הזה.

אלון זסק: תכניות אב עשינו לשיקום הנחל.

אלון זסק: זה יצר את הפלטפורמה התכנונית להגן על הנחלים האלה.

אלון זסק: זה נעשה כבר בסוף שנות ה-90, תחילת שנות ה-2000.

אלון זסק: אנחנו השתמשנו כקבלן ביצוע, כפלטפורמה וכשותף לכל נושא שיקום הנחלים ברשויות הניקוז, שאלו רשויות ניקוז סטטוטוריות.

אלון זסק: הן יושבות תחת חוק הניקוז.

אלון זסק: השר הממונה עליהן הוא שר החקלאות כיום.

אלון זסק: זה לפני שיהיה שינוי בחוק הניקוז.

אלון זסק: אנחנו הטלנו עליהן תפקידים של רשויות נחל.

אלון זסק: השר הטיל עליהן תפקידים.

אלון זסק: הן משמשות אותנו לבצע את השיקום יחד עם רשויות הנחל, רשות הטבע וכל שאר הגורמים.

אלון זסק: יש היום מגה פרויקטים שהוועדה תבקר בהם בפגרה.

אלון זסק: זה בראש וראשונה ניקוי קרקעית נחל הקישון.

אלון זסק: רק לפני שבועיים יצא המכרז הראשון.

אלון זסק: המכרז השני נמצא בדרך.

אלון זסק: מדובר בעלות כוללת של כ-220 מיליון שקל.

אלון זסק: אני מאוד מקווה שבמהלך 3 השנים הבאות נוכל לנקות את קרקעית הקישון.

אמנון כהן: הבנתי שאין שם שיתוף פעולה עם הנמלים.

אמנון כהן: יש בעיה שם?

אלון זסק: הנמלים זה פארק במורד הקישון.

אלון זסק: יכול להיות שרשות הנחל תדבר.

אלון זסק: אני מדבר פה על משהו שהוא כן בקונצנזוס.

אלון זסק: זה פשוט לנקות 7 קילומטר של כל מורד הקישון מהקרקעית המזוהמת שזוהמה במהלך עשרות השנים האחרונות.

אלון זסק: זה פרויקט גדול מאוד.

אלון זסק: לא היה בארץ עוד פרויקט בסדר גודל כזה.

אלון זסק: אנחנו נכנסים אליו כרגע.

אלון זסק: שיקום והקמת פארק נחל באר שבע.

אלון זסק: אנחנו לא מדברים רק על הצפון.

אלון זסק: זאת החלטת ממשלה בעלות כוללת של 300 מיליון שקל, בטווח זמן של 7 שנים.

אלון זסק: יש כבר היום עבודות בשטח עם תכניות מאושרות.

אלון זסק: כמובן יש גם את שיקום נחל איילון.

אלון זסק: כל פארק אריאל שרון יושב ומשיק לנחל שפירים ונחל איילון.

אלון זסק: כל הקמת הפארק היא חלק מאוד משמעותי משיקום הנחלים.

אלון זסק: כמובן שיש עוד הרבה מאוד פרויקטים שאנחנו מבצעים.

אלון זסק: יש כיום בחוץ עבודות של כ-30 מיליון שקל מעבר לכל מה שציינתי פה.

אלון זסק: אני לא אלאה אתכם בכל הפירוט, אבל שיקום הנחל הוא מנגנון קלאסי לצמיחה ירוקה.

אלון זסק: יש לו גם את ההיבטים החברתיים של השטחים הפתוחים, של הקהילה, של חיבור האוכלוסייה לטבע, של פיתוח עוד מוקדי נופש, פנאי וחינוך.

אלון זסק: כמובן שיש את ההיבטים הסביבתיים של המערכת האקולוגית, איכות המים, המגוון הביולוגי ושירותי המערכת.

אלון זסק: יש גם היבטים כלכליים.

אלון זסק: אנחנו לא יכולים להיות תלושים מהמציאות.

אלון זסק: לשיקום נחלים יש היבטים כלכליים מאוד משמעותיים, החל מעליית ערך הנדל"ן, דרך תועלות ממניעת הצפות כאלו ואחרות או יזמויות שיהיו לאורך הנחל עם התקדמות השיקום.

אלון זסק: שני דברים משמעותיים מאוד שחייבים לדבר עליהם כשמדברים על שיקום נחלים.

אלון זסק: יכול להיות שאנחנו מתחילים להיות מפונקים, אבל לא נוכל לשקם כמו שצריך לפני שנוציא את המזהמים.

אלון זסק: אנחנו מוציאים את המזהמים.

אלון זסק: אתם יכולים לראות בשני הגרפים האלה את הירידה המשמעותית במספר גורמי הזיהום הנקודתיים וגם בעומסים של הזיהום שמגיע לנחלים.

אלון זסק: העומסים יורדים ב-15 השנים האחרונות בין 50% ל-80% במזהמים שמגיעים לנחלים.

אלון זסק: גם גורמי הזיהום הנקודתיים ירדו רק ב-5 השנים האחרונות כמעט בחצי, מ-130 ל-80.

אלון זסק: זה מתאפשר כמובן בעבודה יום יומית של פיקוח, בקרה ולצערנו גם אכיפה.

אלון זסק: איפה אני מתחבר פה לוועדה?

אלון זסק: הנושא הזה של זיהום ומניעת זיהום מקורות מים קיבל פה תנופה מאוד גדולה על ידי ועדת הפנים ועבר מהפכה ב-4 השנים האחרונות.

אלון זסק: אנחנו אישרנו את תקנות איכות קולחין ב-2010 שהכניסו אותנו למצב שבו כל קולחי מדינת ישראל נמצאים במצב הרבה יותר טוב, מאפשרים השקיה חקלאית ללא מגבלות.

אלון זסק: אנחנו נמצאים באמצע המהפכה הזאת.

אלון זסק: המהפכה השנייה הייתה תקנות לטיפול בהולכת צנרת שפכים, מעבר של כל צנרת השפכים והביוב במדינת ישראל ממצב של תחזוקת שבר לעבודה קוהרנטית של תחזוקת מנע, תכניות, מיפוי ועבודה כמו שצריך.

אלון זסק: זה בחיתוליו.

אלון זסק: התקנות התקבלו בוועדה הזאת ונכנסו לתוקף החל מלפני חצי שנה.

אלון זסק: רק עכשיו אנחנו מתחילים ליישם אותן.

אלון זסק: החלק השלישי שבעצם יסגור את הנושא הזה של מניעת זיהום מקורות מים ובעיקר הנחלים זה נושא המדגים.

אלון זסק: כשהיו לנו את תקנות ענבר, תקנות איכות קולחין.

אלון זסק: .

אמנון כהן: שמתי את זה בשבוע הבא, אבל הממשלה עוד פעם לא מתואמת.

אלון זסק: אני מקווה מאוד שכתבתי את זה בשנת 2012 עם 3 נקודות.

אלון זסק: יש הסכמות מקצועיות על הכל.

אמנון כהן: אנחנו נטפל, נצמצם אותן ל-1.

אלון זסק: אולי עם סימן קריאה.

אמנון כהן: שמתי את זה לדיון בשבוע הבא, אבל שרת החקלאות אמרה שזה לא מגובה בתקציב.

אמנון כהן: אנחנו לא רוצים להביא חוק בלי תקציב ושהנקודות האלו ימשיכו להישאר.

אמנון כהן: אני נעניתי לבקשתה.

אמנון כהן: אמרתי לה שאני לא נותן לה הרבה זמן, שאני רוצה לפני שיוצאים לפגרה לאשר את התקנות האלו.

אמנון כהן: היא אמרה שהיא מביאה את זה לממשלה.

אמנון כהן: אני מקווה שנסיים את זה.

אלון זסק: כיום יש הסכמה מקצועית מכל הקשת על התקנות.

אלון זסק: צריכים, כמו שאמרת, לסגור את הנושא התקציבי כדי לצאת לדרך.

אמנון כהן: בסיור שהיינו הנושא הזה עלה.

אמנון כהן: גם שם הבטחתי שאני שם על סדר היום את הנושא.

אמנון כהן: אנחנו לא רוצים בלי תקציב.

אמנון כהן: ניתן להם עוד שבוע, עוד שבועיים.

אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון שיש היום נחלים ש-60% עד 70% מעומס המזהמים האורגנים שנמצאים שם זה המדגים.

אלון זסק: הורדנו את כל הביוב ואת כל הנקודות המשמעותיות שהיו.

אלון זסק: יש בנייה של הרבה מאוד מתקנים לטיפול בשפכים.

אלון זסק: המזהם העיקרי שאנחנו צריכים להסדיר אותו ומוסכם מקצועית איך להסדיר אותו זה נושא המדגה.

אלון זסק: אני מאוד מקווה שנתקדם.

אלון זסק: דיברתי על נושא אחד מאוד חשוב, שזה הוצאת המזהמים מהנחלים.

אלון זסק: הדבר השני זה להחזיר מים לנחלים.

אלון זסק: בנושא הזה הקמנו צוות בין משרדי שמלווה אישור של תכניות מים מכל קצוות הקשת.

אלון זסק: עשינו מיפוי של תכניות המים בפריסה ארצית.

אלון זסק: הבאנו 5 תכניות מים לאישור והקצאה בהתאם לתכנית.

אלון זסק: אנחנו ממשיכים במקביל להכין תכניות מים לעוד נחלים נוספים.

אלון זסק: לא צריכים רק לרוץ ולאשר, צריכים גם ללוות את הביצוע.

אלון זסק: עשינו תקנות שצריכים ליישם.

אלון זסק: עשינו גם תכניות מים שצריכים ליישם.

אלון זסק: לפעמים יישום אומר צנרות, קידוחים, קידוחי ניסיון והזרמות.

אלון זסק: את כל זה אנחנו מלווים באמצעות הצוות.

אלון זסק: בסופו של יום נצטרך לראות את המדדים.

אלון זסק: אם נצליח זה אומר שנקבל נחלים הרבה יותר בריאים ברמה האקולוגית, נקיים מבחינת האסתטיקה.

אלון זסק: כמובן שהנחל יעבור מחצר אחורית לחזית, פעילויות נופש ופנאי של האוכלוסייה בסביבת הנחל וכמובן יצירת קשרים בין הקהילות הסמוכות, מקומות עבודה.

אלון זסק: כל הנושא של הנחל יקרום עור וגידים.

אלון זסק: היום זה כמעט אחד המקומות היחידים שהציבור יכול ללכת אליו, יכול ליהנות בו, לצאת לפנאי ולנופש.

אלון זסק: כמעט לכל אחד יש ערוץ נחל ליד הבית.

אלון זסק: אין סיבה בעולם שהוא לא יעשה את זה.

דב חנין: תודה על כינוס הישיבה הזאת ביום המים הבינלאומי שאנחנו מציינים בכנסת.

דב חנין: זו יוזמה של השדולה החברתית סביבתית.

דב חנין: אני מברך את כל השותפים בדיון החשוב הזה.

דב חנין: אנחנו בחברה הישראלית עברנו נתיב מאוד בעיתי שבו הנחלים עברו ממשאב לבעיה.

דב חנין: בכל מקום שהיה נחל נותר בעיקר הסירחון.

דב חנין: אנחנו נמצאים היום בכיוון ההפוך.

דב חנין: אני רוצה לברך את כל העושים במלאכה הגדולה והחשובה הזאת.

דב חנין: אנחנו רוצים להפוך את כל נחלי ישראל מבעיות למשאבים.

דב חנין: נעשים דברים מדהימים.

דב חנין: חלק מהדברים תוארו וימשיכו להיות מתוארים בהמשך הדיון.

דב חנין: כדי שנעבור את הדרך הזאת הממשלה צריכה להחליף דיסקט, לשנות את אופן החשיבה שלה באופן יסודי.

דב חנין: קודם כל להפסיק להתנהל עם הנחלים, עם המעיינות ועם מי התהום שמזינים את הנחלים האלה בצורה כל כך ברוטאלית וכוחנית.

דב חנין: היום אנחנו נמצאים, עם כל המורכבויות שבעניין, בעידן שבו מתפילים ויתפילו עוד ועוד מים בכמויות מאוד גדולות.

דב חנין: יש לזה את המורכבויות ואת הקשיים, אבל זאת כבר עובדה, אלה כבר דברים שמתרחשים וקורים במציאות.

דב חנין: דווקא במציאות הזאת אנחנו יכולים להרשות לעצמנו חשיבה אחרת על מקורות המים של הנחלים, על מקורות המים של המעיינות, על מקורות המים של אותם אגמים.

דב חנין: הדבר הזה, לטעמי, מחייב יצירתה של תכנית לאומית כוללת לנושא הנחלים, המעיינות, השבת המים לנחלים ולמעיינות.

דב חנין: אדוני היושב ראש, כשהתחלנו לקדם את הנושא הזה בכנסת התייחסו אלינו כאנשים לא מציאותיים, אבל בתנאים שאנחנו נמצאים בהם היום, עם היקפי ההתפלה שמדינת ישראל הולכת לבצע וכבר מבצעת, הדברים האלה מאוד מעשיים, מאוד אפשריים.

דב חנין: אפשר להשיב מים לנהרות, למעיינות ולהפוך אותם למקור של חיים והנאה.

דב חנין: כשאנחנו מדברים על שיקום נחלים, אדוני היושב-ראש, אנחנו מדברים על שיקום הנחל עצמו ועל שיקום סביבתו, שיקום המרחב שסביבו.

דב חנין: המרחב הזה יכול להיות מרחב של בילוי, של נופש, של תיירות.

דב חנין: היינו, אדוני היושב-ראש, ביחד בירדן הדרומי.

דב חנין: ראינו שם את המורכבויות שקיימות, את הפעילות שנעשית, את הפוטנציאלים והאפשרויות העצומות שקיימות באזור הזה.

דב חנין: זאת סוגיה מאוד מורכבת הסוגיה של הירדן הדרומי.

דב חנין: היא מחייבת אותנו לשיתוף פעולה בינלאומי עם הפלסטינים, עם הירדנים, בעתיד אולי בצורה כזאת או אחרת גם עם הסורים, בתקווה שהדברים שם יגיעו למסלולים חיוביים במקום הדברים האיומים שמתרחשים שם היום.

דב חנין: בסופו של דבר העתיד נמצא באיזו שהיא מתכונת של שיתוף פעולה אזורי.

דב חנין: אנחנו צריכים לעודד ולקדם מבחינתנו ומהזווית שלנו את שיתוף הפעולה הזה ככל הניתן.

דב חנין: נמצאים איתנו נציגי ארגון ידידי כדור הארץ והמזרח התיכון.

דב חנין: זה ארגון יקר ערך, אדוני היושב-ראש, שגם בתנאים המורכבים שאנחנו נמצאים בהם מצליח לשמור על מתכונת של ארגון ישראלי, פלסטיני, ירדני.

דב חנין: זה נכס מאוד גדול למדינת ישראל בכללותה, עם כל הקשיים והמורכבויות והקשיים שאנחנו נמצאים בהם מסגרת הזאת.

דב חנין: צריך להיעזר, מר ברומברג – אני שמח שאתה איתנו פה - ביכולות שלכם וגם בעובדה שאתם פרוסים לא רק בישראל אלא גם אצל שכננו, על-מנת לבנות את התהליך בצורה כזאת שלא רק ישתף אתכם.

דב חנין: זה לא משהו שאנחנו נותנים לכם, זה מה שאנחנו מבקשים מכם.

דב חנין: אנחנו צריכים אתכם.

דב חנין: אנחנו זקוקים לתרומה שלכם ולהתגייסות שלכם כדי שאת הירדן הדרומי נהפוך לפוטנציאל מאוד מרשים ומאוד מאוד חשוב שיכול להיות.

דב חנין: אני רוצה לסיים ולהביע הערכה עצומה לכל הגורמים הרבים שעוסקים במלאכה הזאת וגם לרשויות הנחל, שזה אחד מהמבנים השלטוניים המעניינים ביותר שנוצרו במדינת ישראל בשנים האחרונות.

דב חנין: זה מבנה שצריך לחזק אותו, להוסיף לו כוחות אכיפה, לתגבר אותו מבחינת סמכויות.

דב חנין: התקציבים שאתם ברשויות הנחל עושים את העבודה הם תקציבים מאוד מאוד נמוכים, אבל בתקציבים הנמוכים האלה אתם מצליחים לעשות עבודה עצומה.

דב חנין: אם נתקצב אתכם בצורה יותר משמעותית , היכולות שלכם לסייע ולעזור תהיינה הרבה יותר גדולות.

דב חנין: רשות הטבע והגנים, משרדי הממשלה השונים, רשויות מקומיות שמעורבות בעניין הזה, הארגונים האזרחיים, ידידי כדור הארץ, כמובן החברה להגנת הטבע, זאת הזדמנות להודות לכם על הפעילות שלכם בכל התחומים, בין היתר במלחמה רבת השנים שלכם על השבת הנחלים.

דב חנין: אנחנו יכולים להגיע, אדוני היושב-ראש, בזמן קצר לשינוי גדול ומשמעותי בתחום הזה.

דב חנין: אני מאחל לכולנו הרבה הצלחה.

דב חנין: אני מתנצל בפניכם שבגלל יום המים שמתפרס על הרבה ועדות אני לא אשמע את הדיון עד סופו, אבל אני בטוח שהוא יהיה מרתק.

אמנון כהן: תעבור על הפרוטוקולים של הדיון כמו שתמיד אתה עושה.

דב חנין: בוודאי, ללא ספק.

ניר פפאי: אני מצטרף לברכות על קיום היום החשוב הזה.

אמנון כהן: בעיקר ליושב-ראש הוועדה ולצוות.

ניר פפאי: אני חייב להגיד שאחרי ההצגה של עמדת המדינה - כמובן שאנחנו שמחים לראות שהיא הציגה עמדה אחידה - עולה השאלה המתבקשת: אם הכל כל כך טוב, למה הכל כל כך רע?

ניר פפאי: לא צריכים ללכת הרבה אחורה.

ניר פפאי: לפני חצי שנה דוח מבקר המדינה אמר שהנושא לא בסדר עדיפות, שאף נחל לא משוקם בארץ, שבקצב ההשקעות הנוכחי ייקח 100 שנה לשקם את נחלי הארץ.

ניר פפאי: האנשים שנמצאים עושים פה עבודה מבורכת, אבל זה לא מספיק.

ניר פפאי: בלי תכנית לאומית, כמו שאמר גם חבר הכנסת חנין, הדברים האלה לא יזוזו.

ניר פפאי: נוצרה היום הזדמנות ההתפלה שצוינה, המודעות הגוברת, הצורך התיירותי.

ניר פפאי: נוצרו התנאים כדי להוליך פה מהלך משמעותי של שיקום הנחלים.

ניר פפאי: אני רוצה, ברשותך, לתת את זכות הדיבור למי שמנהלת אצלנו את תחום המים והנחלים, אורית סקוטלסקי.

ניר פפאי: היא גם כתבה וערכה את הדוח שהוגש לכם.

אורית סקוטלסקי: אני חושבת שאחד מהדברים שחשוב להבין הוא שהציבור בישראל מתקשה לזכור שהיו נחלים חיים.

אורית סקוטלסקי: פתחנו את ההצגה שלנו בתמונות שביקשנו מהציבור לשלוח.

אורית סקוטלסקי: אנשים מתרגשים ושולחים תמונות מהעבר.

אורית סקוטלסקי: רואים שהיו כאן מים חיים, שהיו אנשים שחיו ליד הנחלים ונהנו מהם בעבר.

אורית סקוטלסקי: השאלה אם אנחנו יכולים להשיב את הדברים ומה המצב היום.

אורית סקוטלסקי: יש חשיבות ציבורית מאוד מאוד גבוהה.

אורית סקוטלסקי: הנחלים הם נכס ציבורי, הם נכס אקולוגי.

אורית סקוטלסקי: זה הלב של המערכות האקולוגיות.

אורית סקוטלסקי: הנחלים הם הלב של האגמים שבהם אנחנו חיים ובהם הטבע שורד.

אורית סקוטלסקי: ניר הזכיר כאן את דוח מבקר המדינה.

אורית סקוטלסקי: דוח מבקר המדינה קבע, למרות המאמצים ולמרות ההתקדמות בתחום, שאף נחל בישראל לא משוקם.

אורית סקוטלסקי: מה שאנחנו מכירים היום כבתי גידול לחים ונחלים זה רק 3% ממה שהיה כאן בתחילת המאה שעברה.

אורית סקוטלסקי: אנחנו סיכמנו והגשנו לוועדה את דוח הנחלים החדש שבו סקרנו את מצב הנחלים.

אורית סקוטלסקי: התמונה בסך הכל מאוד עגומה.

אורית סקוטלסקי: אני מזמינה את כולם להסתכל.

אורית סקוטלסקי: אם אתם רוצים אתם יכולים גם לבקש מאיתנו את הדוח.

אורית סקוטלסקי: אני חושבת שהסקירה הזאת מאוד חשובה דווקא היום, כי אנחנו נמצאים במצב שאפשר להתחיל לשנות.

אורית סקוטלסקי: זאת ההזדמנות לשנות את הדברים.

אורית סקוטלסקי: סקרנו בדוח את התהליכים המרכזיים של ניקוז הנחלים וההפיכה שלהם לתעלות ניקוז, לתעלות שהזרימו בהם שפכים במשך הרבה שנים.

אורית סקוטלסקי: אחד מהדברים המאוד חשובים שאנחנו קוראים לשנות זה הנושא של המעיינות, חסימת המעיינות.

אורית סקוטלסקי: רוב המעיינות עדיין תפוסים לחקלאות.

אורית סקוטלסקי: גם המים מוחזקים ולא משוחררים לזרימה בנחלים.

אורית סקוטלסקי: עשינו סקירה וראינו שב-60% מהמעיינות, מעבר לזה שהם לא משוחררים, שפיעת המים, נביעת המים הולכת ודועכת בגלל שיש שאיבת יתר של מי תהום.

אורית סקוטלסקי: יש ניצול יתר של משאבי המים הטבעיים.

אורית סקוטלסקי: זה גורם לתמותה של המעיינות בכל הארץ.

אורית סקוטלסקי: אני אביא שתי דוגמאות.

אורית סקוטלסקי: כבר כמה שנים יש זעקה ציבורית גדולה בגליל המערבי, כי בנחל בצת - נחל שכולנו זוכרים מהטיולים של ילדותנו - לפני קצת יותר מעשור נגמר המעיין, המים בלב הנחל הפסיקו לנבוע בגלל שאיבת יתר של מים.

אורית סקוטלסקי: הנחל היום מושקה על ידי צינור, עם כל הבעיות של מעט מאוד מים ושל צינור השקיה.

אורית סקוטלסקי: האזור השני שאני רוצה להזכיר כאן כי אני יודעת שהוא יעלה לדיון זה האזור שסיירתם בו.

אורית סקוטלסקי: יש כאן, מצד אחד, עבודה מאוד מרשימה של שיקום פארק המעיינות, אבל מצד שני בעמק בית שאן ובעמק חרוד כל המעיינות נמצאים היום בדעיכה והמלחה.

אורית סקוטלסקי: כל המעיינות שכולנו מטיילים בהם הולכים ומתדרדרים ונעלמים.

אורית סקוטלסקי: הגיע הזמן לשנות את התמונה.

אורית סקוטלסקי: כמו שחבר הכנסת חנין הציע ונאמר כאן, צריך לשנות ולהתחיל את תהליך השיקום.

אורית סקוטלסקי: אנחנו נמצאים בתקופה שבה זה אפשרי.

אורית סקוטלסקי: ישראל נכנסת היום למערך התפלה גדול מאוד של מים.

אורית סקוטלסקי: תכנית האב למשק המים מכניסה סדר, מוציאה את המדינה ממשבר המים .

אורית סקוטלסקי: בתוך כמה שנים המגזר העירוני, מרבית צריכת מי השתייה של ישראל לא תגיע מהטבע, לא תגיע ממשאבי המים הטבעיים.

אורית סקוטלסקי: מערך ההתפלה שמוקם בימים אלה לאורך חופי המדינה יספק 80% לפחות מצריכת המים של המגזר העירוני.

אורית סקוטלסקי: זה אומר שאנחנו יכולים להתחיל לחשוב על שיקום של משאבי המים הטבעיים, על לקדם בעצם את השינוי.

אורית סקוטלסקי: אנחנו צריכים עכשיו להשיב את החיים לנחלים.

אורית סקוטלסקי: זה אומר למלא את המפלסים ולתת לנחלים לנבוע.

אורית סקוטלסקי: התחלנו לצאת בקריאה לציבור.

אורית סקוטלסקי: ההיענות לנושא הזה היא עצומה.

אורית סקוטלסקי: אנשים יוצאים לנחלים, מחפשים את המים, בוכים על הביוב, מבקשים להשיב את המים.

אורית סקוטלסקי: בקלות רבה מאוד אנשים מתחברים לתחום הזה, מגיעים, מסיירים איתנו בנחלים ודורשים וקוראים לממשלה לפעול.

אורית סקוטלסקי: החזון שלנו מדבר על שחרור של כל המעיינות לזרימה בנחלים.

אורית סקוטלסקי: צריך לעשות עבודה על כל ההסכמים מול החקלאים, לצמצם את שאיבת מי התהום, לשקם את המפלסים ולשקם את שפיעת המעיינות.

אורית סקוטלסקי: שיקום המפלסים טוב גם למשק המים.

אורית סקוטלסקי: זה משפר את האיכות של משק המים הטבעיים, את האקוויפרים ואת מאגרי המים התת קרקעיים, מוציא את השפכים.

אורית סקוטלסקי: אלה דברים שהמשרד להגנת הסביבה הציג.

אורית סקוטלסקי: בחשבון שעשינו זה הסיכום של הדוח.

אורית סקוטלסקי: כיום הנחלים גוססים.

אורית סקוטלסקי: מים נקיים זורמים לאורך סדר גודל של 200 קילומטרים.

אורית סקוטלסקי: כשאנחנו מסתכלים על החזון לשיקום אפשר לשקם 600 קילומטר של נחלים חיים בישראל.

אורית סקוטלסקי: לדעתי זה אפילו החישוב בלי הירדן הדרומי.

אורית סקוטלסקי: אפשר לשקם את הנחלים גם בתחום שלנו שלא דורש שיתוף פעולה בינלאומי.

אורית סקוטלסקי: אפשר להבריא אותם.

אורית סקוטלסקי: היום הנחלים האלה במצב של דעיכה וגסיסה.

אורית סקוטלסקי: אנחנו נסכם כאן בקריאה לממשלה להכין תכנית לאומית עדכנית לשיקום הנחלים, לתקצב את הנושא, להסתכל עליו כנושא של השנים הקרובות לאור השינוי, ולקדם את זה כאתגר לאומי של השנים הקרובות.

אורית סקוטלסקי: זה בהחלט אפשרי עם השינוי שמתחולל היום במשק המים.

יובל ארבל: בוקר טוב לכולם.

יובל ארבל: כבוד היושב-ראש.

יובל ארבל: .

אמנון כהן: ידידי כדור הארץ.

יובל ארבל: אורי מקלב, תודה שהצטרפת.

יובל ארבל: כל הפקידים הבכירים ברשות המים, המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, באמת חשוב שכולם יהיו כאן ושתהיה המחשבה הזאת לתכנון לטובת שיקום הנחלים.

יובל ארבל: תודה רבה לאורית על מצגת מצוינת ומאוד חשובה שמציגה את הנושא של שיקום הנחלים.

יובל ארבל: כמעט כל הנחלים שזורמים מערבה וגם חלק מהם שזורמים מזרחה הם חוצי גבולות.

יובל ארבל: לא רק מהירדן הדרומי.

יובל ארבל: חייבים שיתוף פעולה אזורי עם ישות אחת נוספת בשביל לשקם אותם.

אמנון כהן: אני רואה התקדמות אדירה בתחום הזה וגם צפי שבעזרת ה' בעוד מספר שנים אט אט נראה התקדמות מאסיבית לטובת האזרחים, לטובת השכנים, לטובת הדורות הבאים.

אמנון כהן: איך השכנים שלנו מקבלים את זה?

יובל ארבל: אני אציג כאן מעט מצד השכנים, כי אנחנו כרגע פה בוועדת הכנסת במדינת ישראל.

אמנון כהן: אם אני אעשה אצלי ושם ישאבו את כל המים, אז לא עשיתי כלום.

יובל ארבל: בירדן מקימים עכשיו מתקן לטיהור שפכים כמו שהקימו בביתניה.

יובל ארבל: אני אציג את זה פה.

אמנון כהן: בוועדת הפנים שלהם אתם משתתפים?

יובל ארבל: העמיתים שלנו בירדן נפגשים עם שרים.

יובל ארבל: יש משרד מקביל בעמאן.

אמנון כהן: העיקר שזה יהיה פרללי, שלא יהיה מצב שאנחנו נעשה.

אמנון כהן: .

יובל ארבל: לגמרי.

מיכל שגיב: היה מפגש של חברי כנסת וחברי פרלמנט.

אמנון כהן: איך זה היה בלעדיי?

מיכל שגיב: בפעם הבאה אנחנו מבטיחים.

מיכל שגיב: .

אמנון כהן: אל תפספסו את העיקר.

אמנון כהן: חברי הוועדה מוכשרים מאוד, בנפשנו הדבר.

יובל ארבל: לגבי הירדן הדרומי.

יובל ארבל: אנחנו נציג במצגת קצת יותר מספרים ומפות.

יובל ארבל: זה מאוד חשוב המילים הגבוהות שאני מאמין שיש מאחוריהן גם עשייה – אנחנו יודעים שנעשית עשייה – אבל אני חושב שלוועדה רצינית צריכים לשים מספרים ומפות בדיון.

יובל ארבל: הכי קשה הם המספרים ההיסטוריים.

יובל ארבל: קשה לדעת כמה זרם בנהר הירדן הדרומי.

יובל ארבל: אנחנו יודעים שמרבית המים הגיעו ממקורות הירדן, זרמו דרך הכנרת.

יובל ארבל: היובל הגדול הנוסף זה הירמוך, אחרי זה ואדיות צד לאורך הירדן הדרומי.

יובל ארבל: כמעט כל המים האלה שמגיעים מהירדן ההרי והירמוך נתפסים על ידי ישראל, סוריה וירדן.

יובל ארבל: זה המצב כיום.

יובל ארבל: כמובן שהוא החזיק סביבה מאוד מגוונת של בעלי חיים וצמחים.

יובל ארבל: יש לו ערכי טבע מאוד גבוהים בעקבות זה שהוא מפגש של 3 יבשות.

יובל ארבל: יש כמובן חשיבות דתית לנהר הזה ליותר משני מיליארד מאמינים בעולם.

יובל ארבל: זה אולי בין המקומות הכי חשובים לנצרות, אבל הוא חשוב ביותר גם ליהדות ולאסלאם.

יובל ארבל: מה נשאר מהירדן הדרומי?

יובל ארבל: 95% מסך הזרימה שלו מוטה על ידי ישראל, ירדן וסוריה.

יובל ארבל: מה שנותר בממוצע רב שנתי - את זה חישבנו במודל שאני אסביר אותו עוד מעט - זה כ-80 מלמ"ק בשנה.

יובל ארבל: זה במורד נחל חרוד, במורד נחל בזק.

יובל ארבל: בשנת בצורת שהייתה בשנת 2009, במדידות שעשינו וחושבו במהלך השנה, זרמו רק 30 מלמ"ק.

יובל ארבל: אם אתם זוכרים את המספרים קודם, אז זה סדר גודל של 1.3.

יובל ארבל: זה אפילו לא 5%.

יובל ארבל: אנחנו לא אומרים שאפשר לחזור אחורה לשנות ה-60 למה שזרם פעם, אבל צריך למצוא את המקום שבו הנהר יהיה בריא, מה באמת הכמות שאנחנו צריכים על-מנת לשמור על מליחות נמוכה ועל איכות מים שהנהר יכול להשתקם.

יובל ארבל: צריכים להסיר את מפגעי הזיהום.

יובל ארבל: זה מה שנעשה כרגע.

יובל ארבל: בזכות זה שיורידו את מפגעי הזיהום יש סכנת התייבשות אמיתית.

יובל ארבל: אם רק נוריד את המים המליחים, את הקולחין ואת הביוב שזורם היום חופשי לנהר והוא ינוצל לחקלאות, אז בעצם יש סכנת התייבשות של חלקים מהנהר.

יובל ארבל: מה שעוד נעשה במחקר על ידי שריג גפני וחבריו מהצד הירדני ושותפים פלסטיניים לכל אורך הנהר הדרומי זה עושר המינים.

יובל ארבל: ראינו שהוא הצטמצם ב-50%.

יובל ארבל: גם במיני הצומח יש ירידה משמעותית והשתלטות של מינים שהם סבילים למליחות גבוהה.

יובל ארבל: במקום שיהיה לנו מגוון מינים של עצים וצמחים ופרחים, אנחנו מקבלים רק מין אחד שמשתלט על רוב המרחב.

יובל ארבל: זה נובע מהפחתה במהירות הזרימה ובתדירות השיטפונות.

יובל ארבל: מאז 95 אין זרימה שיטפונית בירדן.

יובל ארבל: מה יעדי השיקום שאנחנו מציעים?

יובל ארבל: אנחנו אומרים שקודם כל חייבים זרימת בסיס מינימאלית של 9 מיליון מטר קוב בחודש.

יובל ארבל: זרימת הבסיס הזאת חשובה בשביל לקיים את המערכת האקולוגית, בשביל לשמור מליחות שלא תעלה על 750 מיליגרם כלוריד.

יובל ארבל: חשוב שיהיה אירוע שיטפוני פעם בשנה בסדר גודל של 30,50 אלף קוב בשעה.

יובל ארבל: זה בעצם מנקה את הנחל, מאפשר כניסת סחף ושומר על המערכת האקולוגית.

יובל ארבל: היעד שלנו לזרימה שיגיע מהצד הישראלי הוא 220 מיליון מטר קוב בשנה.

יובל ארבל: אני תיכף אראה שזה לא יעד בשמיים.

יובל ארבל: בתכניות הקיימות, בלי ידידי כדור הארץ, אנחנו לא רחוקים מהיעד הזה.

יובל ארבל: אפשר להגיע ליעד הזה, צריך להגיע אליו בעיקר באמצעות מים שפירים.

יובל ארבל: אפשר להוסיף עד 25% קולחין מטופלים ברמה גבוהה.

יובל ארבל: בזה אנחנו מדברים על היעד האזורי.

יובל ארבל: זה בהמלצת שריג גפני, שהוא האקולוג.

יובל ארבל: אם המשרד להגנת הסביבה חושב שלא צריך, אפשר להסתפק רק במים שפירים.

יובל ארבל: תכנית פעולה תסיר את רוב המפגעים ותאפשר זרימה שתשפר את שיקום המערכת האקולוגית.

יובל ארבל: את טיהור השפכים כבר הזכרתי.

יובל ארבל: הנה יש פה תמונות של הקמת המתקנים החדשים בשטחי ישראל, בירדן וברשות הפלסטינית.

יובל ארבל: גם שם מתגייסים לנושא של שיפור הנהר.

יובל ארבל: כיוון שזאת הצלחה מאוד גדולה וחשובה, חשוב שבמקביל אליה תהיה.

יובל ארבל: .

יובל ארבל: יש מכתב מהשר על התחייבות של 30 מלמ"ק של מים שפירים שיזרמו בנהר.

יובל ארבל: אנחנו שומעים היום מאלון זסק על כך שגם רשות המים התחייבה לכך.

יובל ארבל: אנחנו מודים על כך.

יובל ארבל: 30 מלמ"ק בהחלט לא יספיקו בשביל להגיע אל היעדים הסביבתיים, לכן עשינו מעין תכנית או מפת דרכים להקצאת מים.

יובל ארבל: את התכנית הזאת עשינו בעזרת חברת DHV.

יובל ארבל: זאת חברה ידועה מאוד לנושא של הידרולוגיה ושיקום סביבתי.

יובל ארבל: עובדים איתה רשות המים וגם המשרד להגנת הסביבה.

יובל ארבל: השתמשנו במקורות המידע הכי מהימנים.

יובל ארבל: לקחנו את הנתונים של רשות המים, של רשות הטבע והגנים, פרסומים אקדמיים.

יובל ארבל: חישבנו מה הזרימה כיום.

יובל ארבל: אין מדידה של הזרימה לאורך כל הנהר, מהכנרת עד ים המלח, יש רק על הירמוך ונחל חרוד.

יובל ארבל: מכיוון שלא מדדו כמה זרימה יש משנת 2000 – אנחנו מקווים שמאוד בקרוב תהיה תחנה כזאת - היינו צריכים לחשב את זה.

יובל ארבל: אני הולך להציג פה כמה בעצם זורם היום לפי החישוב, מה יהיה בעתיד ומה אנחנו מציעים.

יובל ארבל: אתם רואים פה את סכמת הזרימה, את כל הצרכנים, את כל המקורות, את כל המדידות שנעשו באותו קטע שבין הכנרת לנחל בזק.

יובל ארבל: אני אתן את התוצאות הראשונות של המודל.

יובל ארבל: המודל של מה יקרה בעוד 30 שנה מתבסס על כל מיני הנחות.

יובל ארבל: חייבים להניח מה יהיה ב-30 השנה הקרובות.

יובל ארבל: עושים את זה לפי שינויים בצריכה, לפי שינויים באקלים.

יובל ארבל: שתי ההנחות החשובות ביותר זה שיהיה צמצום שאיבת המוביל ארצי - זה מתוך תכנית המים של רשות המים, לא שינינו שום דבר – ושינוי האקלים.

יובל ארבל: זה מקובל על כל המדענים.

יובל ארבל: זה יגרום להפחתה בכמויות הגשם, הפחתה בשפיעות המעיינות והגברת האידוי.

יובל ארבל: בנוסף לזה יש את הפרויקטים המאושרים, אותם 30 מיליון במליחות שקטנה מ-1000 מיליגרם כלוריד לליטר.

יובל ארבל: את זה הכנסנו.

יובל ארבל: זה מראה לכם גרף של זרימה שנתית בנהר בשני מקומות.

יובל ארבל: הכחול זה במורד סכר דגניה, הכתום זה על יד כפר רופין.

יובל ארבל: אתם יכולים לראות ש-30 השנים הבאות מתחלקות ל-3 תקופות.

יובל ארבל: בתקופה הקרובה אין הרבה שינוי, חוץ מהעלייה הקטנה הזאת של 30 מלמ"ק.

יובל ארבל: אחריה יש לנו תקופת מעבר מסוימת שבה בשנים מסוימות מאד גשומות יש קצת יותר גלישה וזרימה.

יובל ארבל: רק משנת 2025 - תלוי כמובן בגשם שירד - כשהמפלסים של הכנרת יהיו גבוהים יותר ויהיו יותר גלישות, אפשר יהיה לראות שנים שבהן יש זרימה שיטפונית אפילו של 400 מלמ"ק.

יובל ארבל: יהיה גם רצף של שנים שחונות שבהן הזרימה מאוד נמוכה, אפילו יותר נמוכה מהמצב היום.

יובל ארבל: מה אנחנו בעצם מציעים?

יובל ארבל: אנחנו מציעים כמה חלופות שצריך לצרף, כמה אמצעים שצריך לצרף על מנת להשיב יותר מים לנהר.

יובל ארבל: אנחנו מדברים על להרחיב את תכנית ההתפלה בעוד מיליון וחצי מטר קוב.

יובל ארבל: זה יוריד בעיקר את המליחות.

יובל ארבל: אנחנו מדברים על לצמצם באופן נוסף את השאיבות למוביל הארצי.

יובל ארבל: זה בעזרת תכנית ניהול ביקושים במשק המים.

יובל ארבל: אנחנו מציעים צמצום צריכה בחקלאות על ידי החלפה של היבולים ובעצם כך לשחרר יותר מים.

יובל ארבל: אפשר את אותם מים לתפוס אחר כך במורד שישמשו להשקיה במים מליחים.

יובל ארבל: אנחנו מדברים על תוספת מתשלובת הקישון לנחל חרוד שאחר כך מצטרף לירדן ולהשקיה.

יובל ארבל: אם ניקח את סל האמצעים האלה, כולל שינוי במועד השחרור של המים מהכנרת ובלי לפגוע במפלסי הכנרת, זאת אומרת לא לרדת לקו האדום אבל לשנות קצת את התכניות כמו שהן כרגע שרק בחודש אחד בשנה כל המים גולשים, אנחנו נגיע למצב הבא.

יובל ארבל: תראו את שתי המפות האלו.

יובל ארבל: זה בעצם מראה את כל הסיפור.

יובל ארבל: בצד ימין יש לנו חלופת השבת מים.

יובל ארבל: הירוק זה מתחת ל-400 מיליגרם כלוריד, האדום זה באזור ה-2000 מיליגרם כלוריד.

יובל ארבל: אתם יכולים לראות שבחלופת האפס בשנת בצורת אבל גם בשנה ממוצעת יש חודשים בשנה שהמליחות תטפס ותגיע כמעט ל-2000 מיליגרם כלוריד.

יובל ארבל: זה לפי התכניות הקיימות והתחזית העתידית.

יובל ארבל: רק אם נפעיל את כל האמצעים שאנחנו מציעים נוכל לעמוד באותם יעדים סביבתיים שזקוקים לשיקום הנחל, על מנת שאפשר יהיה להפוך אותו ליעד תיירותי.

יובל ארבל: יש לזה עלויות, זה לא בא בחינם.

יובל ארבל: אנחנו חישבנו את העלויות הישירות שיכולות להיות לכל האמצעים האלה.

יובל ארבל: העלויות הישירות מדברות על 1.8 מיליארד לכל ה-30 שנה.

יובל ארבל: זה לפרוס את זה ל-30 שנה עם ההיוון, עם הריבית.

יובל ארבל: בנוסף לזה יש גם אובדן הכנסות לחקלאים.

יובל ארבל: חלק מאובדן ההכנסות הזה אפשר להחזיר על ידי זה שנחזיר את המים מהמורד לחקלאיים בעמק בית שאן או שאפשר יהיה לתת לחקלאיים בבקעת הירדן במורד הירדן, מה שנראה יותר נכון.

יובל ארבל: נעשה בימים אלה מחקר בהזמנתנו על ידי פרופסור ניר בקר שמבקש לבדוק את העלות תועלת של התרחישים השונים.

יובל ארבל: מה שהוא מוצא – אלה ממצאים ראשונים, התוצאות הסופיות יהיו במהלך ספטמבר 2012 - זה שבמבט אזורי מספיקות התועלות התיירותיות, זאת אומרת מה שאנשים מוכנים לשלם בשביל לבוא לבקר באתר תיירות.

יובל ארבל: הן מספיקות על מנת לכסות את כל ההוצאות האלו.

יובל ארבל: זה גם במבט אזורי.

יובל ארבל: במבט מקומי רק על ישראל שווה לנו לקחת את התרחיש של 220 מלמ"ק לנהר הירדן ולהשקיע את העלות הזאת, אם אנחנו מחשבים גם את התועלות התיירותיות וגם את ערכי השימור.

יובל ארבל: גם לערכי השימור האלה אפשר לשים תג מחיר.

יובל ארבל: גם אז יוצא שעלות תועלת זה דבר כדאי.

אמנון כהן: מר רמון, תודה רבה על הסיור שקיימנו באזור שלכם.

אמנון כהן: תודה רבה על הליווי המקצועי.

רמון בן ארי: אני מברך אתכם על הדיון.

רמון בן ארי: היה לי הכבוד לארח אתכם בסיור.

רמון בן ארי: מפריע לי באיזה שהוא מקום שכל הארגונים שדיברו, לפחות אלה ששמעתי, פחות מזכירים את מה נעשה.

רמון בן ארי: אני חושב שנעשה הרבה.

אמנון כהן: דיברו.

אמנון כהן: עשו מצגת.

רמון בן ארי: אלון הוא מהמשרד להגנת הסביבה.

רמון בן ארי: אני חושב שנעשה היום הרבה.

רמון בן ארי: צריך לקחת את כל הגורמים בשיקול.

רמון בן ארי: אני מזכיר שיש את המשרד להגנת הסביבה, את משרד החקלאות.

רמון בן ארי: החקלאיים הם חלק בלתי נפרד מהנוף הפתוח.

רמון בן ארי: יש את משרד התיירות, את רשות המים.

רמון בן ארי: אנחנו צריכים לקחת בחשבון - אני לא ערב על המספר בדיוק - שב-60 השנה שהחברים הזכירו לגבי ירידת הערך התווספו איזה 12,13 מיליון אנשים באותו אזור ששותים מהמים האלה.

רמון בן ארי: גם את זה צריך לקחת בחשבון.

רמון בן ארי: אנחנו עכשיו גמרנו תכנית להזרמת מים חיים בנחל חרוד, גמרנו תכנית להזרמת מים חיים בנחל תבור.

רמון בן ארי: אנחנו עובדים ברשות צוות תכנון גדול מאוד, בראשות האדריכלית עליזה רפופורט, על שיקום הירדן הדרומי.

רמון בן ארי: אנחנו עובדים בנחל תבור על הוצאת מזהמים, כולל הרחקת בקר.

רמון בן ארי: בסך הכל נעשות הרבה מאוד עבודות בנושא של שיקום נחלים.

רמון בן ארי: כמו שכולם קראו, עוד תקציבים ועוד מים תמיד יכולים לעזור.

רמון בן ארי: אני הראשון שלוחץ בכל המוסדות.

רמון בן ארי: אני חושב שגם נעשית עבודה.

רמון בן ארי: לא הכל שחור, צריך לציין את זה.

רמון בן ארי: בסך הכל כשאני מסתכל קדימה אני בהחלט אופטימי.

רמון בן ארי: אם צריך לחץ של הוועדה, צריך לחץ של המוסדות שיפנו עוד משאבים אני הראשון שיברך על זה, אבל צריך גם להזכיר את מה שמבוצע.

אמנון כהן: בסיור היה איזה שהוא מיזם שאמור היה להתמוטט כי לא היה לו תקציב.

אמנון כהן: משהו בנוגע לסקי.

אמנון כהן: לא פנו עד עכשיו.

רמון בן ארי: אני אטפל.

אמנון כהן: אתה מטפל בדיבורים.

רמון בן ארי: אני תלוי ביזם.

אמנון כהן: הבטחתי לעזור, אני רוצה לעזור, אבל בלי שיפנו אני לא יכול לעזור.

דליה טל: אני מצטערת לקלקל את החגיגה.

אמנון כהן: לא, אל תקלקלי.

דליה טל: אני חייבת.

אמנון כהן: יום חגיגי היום.

דליה טל: המדינה השקיעה עד היום 7 מיליארד שקלים בהקמת מפעלים לטיהור שפכים.

דליה טל: למרות זאת רוב נחלי הארץ מזוהמים.

דליה טל: כשאני אומרת רוב אני עוד פעם רוצה לקלקל את החגיגה.

דליה טל: מה שלא מזוהם אלה הנחלים שזורמים לכנרת.

דליה טל: שאר הנחלים מזוהמים.

דליה טל: הזיהום נובע ברובו ממקורות שהם לא גדולים.

דליה טל: העבודה הגדולה כבר נעשתה, אבל עדיין יש לנו 35 מיליון מטר מעוקב של שפכים גולמיים שזורמים לנחלים, ועוד 47 מיליון מטר מעוקב של קולחין ברמה נמוכה שזורמים לנחלים.

אמנון כהן: הגנת הסביבה שומעים, כן?

אלון זסק: אנחנו לא מסכימים.

דליה טל: זה הנתונים שלהם.

דליה טל: הם יכולים לא להסכים, אבל אלה הנתונים שלהם.

אמנון כהן: הם צריכים לשמוע בשביל להתחיל לטפל גם שם.

אמנון כהן: הם עושים כבר עבודה גדולה.

דליה טל: 71 קטעי נחל באורך 350 קילומטר סובלים מזיהום.

דליה טל: זה הנתונים של רשות הטבע והגנים.

דליה טל: רוב הזיהום בא דווקא ממקורות קטנים.

דליה טל: מסתבר שברחבי הארץ קורות בכל שנה 300-400 תקלות של ביוב.

דליה טל: רוב התקלות האלו נובעות מיישובים חלשים.

דליה טל: העבודה הגדולה של המט"שים כבר נעשתה, אבל יש עדיין תקלות שהן ברובן נובעות מיישובים חלשים, מה שאנחנו קוראים ישובים בעלי מעמד סוציו אקונומי נמוך.

דליה טל: עכשיו אני אגיע להצעה שלנו.

דליה טל: אנחנו היום מקדמים עבודה שהמטרה שלה ליצור קרן שתסייע לישובים האלה.

דליה טל: אני יודעת שהקרן הזאת והסיוע הזה נוגדים את העיקרון הגדול שהמזהם משלם ואת העיקרון שהמדינה רוצה להטיל את האחריות לזיהום על המזהמים עצמם.

אמנון כהן: זה בנוסף.

דליה טל: בדיוק.

דליה טל: אני אומרת שאין ברירה.

דליה טל: אנחנו נמצאים היום במצב.

דליה טל: .

אמנון כהן: מאיפה הכסף לקרן?

דליה טל: כסף של המדינה.

קריאה: קרן ציבורית.

אמנון כהן: חשבתי שיש לכם תורמים מירדן, מסוריה, מסעודיה.

אמנון כהן: יש שם הרבה כסף מהנפט.

דליה טל: עכשיו אני אפתיע אתכם בנתון שהוא עדיין לא סופי.

דליה טל: אנחנו מכינים על כך עבודה שנמצאת בשלבים האחרונים שלה.

דליה טל: רציתי לנצל את הבמה הזאת כדי לספר לכם על העבודה הזאת.

דליה טל: הקרן הזאת לפי החישובים שלנו תצטרך בין 2-4 למיליון שקל בשנה.

דליה טל: באמצעות הקרן הזאת אפשר יהיה לטפל בכשל הנוראי הזה.

דליה טל: אני חושבת שכל מי שנמצא בחדר הזה מסכים איתי שמדובר בכשל נוראי.

דליה טל: אני אתן לכם עוד נתון שאותי הוא הדהים.

דליה טל: כדי למנוע את הזיהום הנורא בקניון בית הכרם.

דליה טל: .

דליה טל: יש שם זיהום נוראי של 10 שנים שנובע מהישובים דיר אל-אסד ומג'ד אל-כרום.

דליה טל: יכולתי לבקש מכם לנחש את המספר הזה, אבל אני לא אבקש.

דליה טל: בשביל למנוע את הזיהום הזה היה צריך 100 אלף שקל בשנה.

דליה טל: 8000 שקל בחודש היה עולה לטפל ב-2 תחנות שאיבה על פני 8 קילומטר של צינור שהיו מונעים את כל הזיהום הזה.

דליה טל: השפכים של ג'סר א-זרקא מזהמים את שמורת נחלת התנינים.

דליה טל: בסכום דומה מאוד ניתן היה למנוע את הזיהום הזה.

דליה טל: בסכום מאוד קטן אפשר יהיה למנוע.

אמנון כהן: ים המלח, בבקשה.

גרשון עמל: אני רק אציין שני דברים.

גרשון עמל: במדינת ישראל ישנם נחלי אכזב בדרום שגם אותם צריכים לזכור.

גרשון עמל: צריך לזכור שנחלים זה לא רק ערוצי זרימת מים.

גרשון עמל: יש נחלי אכזב מדהימים בדרום שרשות ניקוז ים המלח יחד עם רשויות ניקוז מטפלות בהם.

גרשון עמל: צריך לזכור שזה חלק מהעניין.

גרשון עמל: לצערי, מבקר המדינה בביקורת לא התייחס לקריית גת.

אמנון כהן: הוא יגיע לשם לאט לאט.

גרשון עמל: לשמחתי הוא בא אלי לביקור באוקטובר.

גרשון עמל: אני מקווה שהם יראו איזו עבודה עושים בנחלים.

גרשון עמל: .

אמנון כהן: הארכנו לו בעוד 3 חודשים את הזמן, לכן הוא ימשיך.

אמנון כהן: .

גרשון עמל: הדבר השני שנראה פה עכשיו זה את אגן נחל הקדרון, שכמו שאתם יודעים זה אגן היסטורי שחיבר את ירושלים למדבר.

גרשון עמל: לצערנו, בשנים האחרונות הבנייה בירושלים הפנתה עורף למדבר.

גרשון עמל: אנחנו כרשות ניקוז בנינו תכנית אב לשיקום אגן נחל הקדרון.

גרשון עמל: אנחנו מנסים יחד עם רשות המים והביוב להגיע לשיתוף פעולה ישראלי פלסטיני לסילוק הביוב.

גרשון עמל: זה תהליך ארוך, קשה, עם הרבה סקפטיות, אבל בסוף הוא יצליח.

אמנון כהן: מה תפקידו של מרכז פרס לשלום?

קריאה: תורם.

גרשון עמל: זה תהליך ארוך, זה תהליך קשה.

גרשון עמל: זו תכנית אב להרבה מאוד שנים.

אמנון כהן: תקציב משותף של המדינה?

אמנון כהן: איך זה הולך?

גרשון עמל: הנושא של המים, של הביוב?

אמנון כהן: של כל האזור הזה?

גרשון עמל: רק בנושא הביוב אנחנו ביחד עם שדד אטילי פועלים בשביל להגיע לאישור להקמת מתקן טיהור משותף.

גרשון עמל: יש הסכמה של רשות המים הישראלית לפתרון.

גרשון עמל: יש שיחות בין אלכס קושניר לשדד אטילי.

גרשון עמל: אנחנו עובדים יחד תחת הגג של מהנדסים ללא גבולות.

גרשון עמל: אנחנו מקווים לשים אצל ראשי wac תכנית מאושרת של שני הגופים - הישראלים והפלסטינים - לפתרון הבעיה.

גרשון עמל: כסף יגיע מהממשלות.

גרשון עמל: יש הבטחה של ברזיל, גרמניה.

גרשון עמל: אנחנו מקווים שנוכל להתקדם משם.

אלון זסק: כבוד היושב-ראש, כרגע המצב הוא שלצערנו נחל הקדרון הוא הנחל הכי מזוהם במדינת ישראל.

אלון זסק: יש שם כמעט 10 מיליון קוב שפכים גולמיים.

אלון זסק: 40% מהשפכים של ירושלים זורמים לשם.

אלון זסק: ההסכמה של רשות המים עדיין לא קיימת.

אלון זסק: הדרך עוד ארוכה.

אמנון כהן: מה הבעיה עם רשות המים?

אלון זסק: זאת לא בעיה של רשות המים.

אלון זסק: מי שמזהם היום זאת עיריית ירושלים.

קריאה: עיריית ירושלים צריכה לפתור את הבעיה.

אלון זסק: גם בית לחם וגם בית סאחור, אבל בעיקר עיריית ירושלים.

אמנון כהן: איפה המזהם משלם?

אלון זסק: אני מקווה מאוד שהמזהם ישלם.

אלון זסק: הניסיון לפתרונות עם הפלסטינים לא צולח כבר 15 שנה.

אלון זסק: אנחנו מקדמים בברכה כל ניסיונות שהם, אבל אנחנו לא מוכנים לחכות לזה.

אלון זסק: אנחנו דורשים ונדרוש - אני מניח שמשרד הבריאות יסכים איתי - להפסיק את הזיהום, כי לא יכול להיות שירושלים, הבירה של ישראל, תזרים 40% מהביוב שלה.

אמנון כהן: איפה זה עומד?

אלון זסק: זה עומד מול ירושלים.

אלון זסק: הם נדרשים במסגרת התכניות שלהם בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה להגיש תכנית לטיפול בשפכים.

אמנון כהן: מה לוח הזמנים?

אלון זסק: אני יכול להעביר את זה לטליה, שהיא יושבת-ראש ועדת המשנה לביוב במשרד הבריאות, שתגיב לנושא הזה.

אמנון כהן: אם אתה לא תטיל עליהם סנקציות כך שתוך פרק זמן כזה וכזה, אז.

אמנון כהן: .

אלון זסק: התחלנו בזמנו בהליכי אכיפה כנגד עיריית ירושלים.

אלון זסק: למרות רצוננו לפתור את הנושא בשיתופי פעולה והכל, אנחנו לא מוכנים לחכות 15,20 ו-30 ושהביוב ימשיך לזרום.

אלון זסק: זה לא יאה.

אלון זסק: אנחנו לא נמצאים שם.

גרשון עמל: יש מעקב אישי של ראש עירית ירושלים, ניר ברקת, בנושא הזה.

גרשון עמל: אנחנו עובדים בשני מישורים.

גרשון עמל: עיריית ירושלים – אני אמנם יושב בישיבות, אבל זה לא קשור כל כך אלי - מטפלת בפתרון הביוב של מזרח ירושלים עם תכניות של שאיבה וסינוק של הביוב צפונה ומזרחה למתקן טיהור השפכים.

אמנון כהן: זה בטיפול.

גרשון עמל: זה בטיפול.

גרשון עמל: זה עובד מול המשרד להגנת הסביבה בוועדות בהרבה מאוד ישיבות ובפתרונות הנדסיים מאוד קשים.

גרשון עמל: כשיתקיים החזון שלנו ונגיע לשיתוף פעולה אפשר יהיה בקלות לעבור מהפתרון שעיריית ירושלים לפתרון המודולרי.

גרשון עמל: אנחנו עובדים בהסכמת רשות המים בשני מישורים שהם לא קשורים.

גרשון עמל: יש את המישור שלנו לפתרון משותף, יש את הפתרון של עיריית ירושלים שהם פועלים בישיבות.

גרשון עמל: אני משתתף בישיבות, אני לא חלק מהן.

אמנון כהן: גברתי, תעדכני את הוועדה איפה זה עומד מול ירושלים?

טליה שוסברגר: רק לחדד.

טליה שוסברגר: מכיוון שבמשך שנים פתרונות עם הפלסטינים לא צלחו.

טליה שוסברגר: .

אמנון כהן: רק בזה לא צלחו?

טליה שוסברגר: העירייה נדרשה לטפל במקביל כך שיהיה פתרון בגבול שיפוט העיר.

אמנון כהן: איפה זה עומד?

טליה שוסברגר: הפתרון הזה יותר מורכב.

טליה שוסברגר: הוא מפורק לכמה מודולים.

טליה שוסברגר: פירקו את האגן ל-4 אגנים.

טליה שוסברגר: אנחנו כבר בסיורים מתקדמים.

טליה שוסברגר: מכינים תכניות בינוי עיר לתחנות שאיבה.

אמנון כהן: לוח זמנים אני יכול לקבל?

טליה שוסברגר: גם אנחנו דורשים לוחות זמנים.

טליה שוסברגר: זה מאוד קשה.

טליה שוסברגר: אני מניחה שתוך שנתיים נוכל לראות 40% מהביוב שייסנק לתחנות שאיבה צפון מזרחה ומערבה.

אמנון כהן: בכל מקרה הוועדה עומדת לרשותכם אם צריך.

טליה שוסברגר: אנחנו מאוד מודים לכם.

טליה שוסברגר: אנחנו בעצמנו עוקבים אחריהם בצורה מאוד מאוד הדוקה.

אמנון כהן: ועדת כנסת זה יותר חזק.

טליה שוסברגר: בשמחה.

אמנון כהן: אם צריך באיזה שהוא מקום ללחוץ ולעשות דברים יותר מהר, או להטיל איזו שהיא סנקציה בחקיקה או בתקנה כדי לזרז את כולם.

אמנון כהן: לפעמים זה לא תלוי בירושלים עצמה, כי זה תהליכים של תכנון, זה מערכות בירוקרטיות שלנו.

טליה שוסברגר: כמובן שככל שיקדמו פתרונות משותפים במזרח אנחנו רק נשמח.

טליה שוסברגר: זה הליך מקביל.

אמנון כהן: נחל שורק, בבקשה.

אמנון כהן: מתי אפשר יהיה לשתות מים?

יצחק יוגב: אם הממשלה תכבד את ההסכמים שהיא חתמה עם שר החקלאות ונקבל תקציבים אני מאמין שעוד בימינו אפשר.

אמנון כהן: למה אי אפשר לשוט שם?

אמנון כהן: לא לשתות, לפחות לשוט.

אמנון כהן: למה לא מכבדים הסכם?

דוד ירוסלביץ: התכניות כולן קיימות.

דוד ירוסלביץ: אלון הראה את זה במצגת.

דוד ירוסלביץ: הוא התעלם מעוד כמה שקיימות.

דוד ירוסלביץ: לכמה הוא קרה מגה תכניות.

אמנון כהן: כסף לטיהור.

דוד ירוסלביץ: יש סיכום תקציבי בין משרד החקלאות למשרד האוצר על 550 מיליון שקל ל-10 שנים.

דוד ירוסלביץ: זה הרבה, זה לא מעט.

דוד ירוסלביץ: זה מנוף לתוספת של כ-800 מיליון שקלים.

אמנון כהן: מאיזו שנה צריך להתחיל?

דוד ירוסלביץ: כרגע האוצר לא משחרר לנו.

אמנון כהן: מאיזו שנה?

דוד ירוסלביץ: מ-2012.

דוד ירוסלביץ: היה צריך להתחיל אתמול.

דוד ירוסלביץ: האוצר עוד בוויכוח איתנו.

אמנון כהן: אני מבקש ממך למסור לשרת החקלאות, שהיא שרה מכובדת בממשלת ישראל ויש לה יכולות חבל על הזמן, לקיים דיון בממשלה.

אמנון כהן: אנחנו צריכים כמדינה לכבד הסכמים.

אמנון כהן: את מה שנחתם צריך לכבד.

אמנון כהן: זה לא בשבילם, זה בשביל הציבור.

אמנון כהן: זה בשביל שהציבור ייהנה.

אמנון כהן: לא אמרתי לשתות.

אמנון כהן: לפחות שעם הסירה נוכל לשוט שם.

דוד ירוסלביץ: נציגת אגף התקציבים הייתה פה אבל חזרה למשרד.

אמנון כהן: היא הבינה שלא צריך פה כסף, כי אמרתם שזה רק יום חגיגי.

אמנון כהן: אנחנו פונים לשרת החקלאות שתפעיל את השפעתה על ממשלת ישראל לתקצב את ההסכם בין המשרדים.

דוד ירוסלביץ: בין משרד החקלאות למשרד האוצר.

אמנון כהן: עם שורק יש לכם הסכם?

דוד ירוסלביץ: אין לנו הסכם עם שורק.

דוד ירוסלביץ: אנחנו מקצים את זה על פי נוהל תמיכות, על פי אמות מידה.

דוד ירוסלביץ: זה אמור להתקבל לכל הפרויקטים.

מיכל גולדברג: האם התקציב שדובר עליו הוא תקציב לשיקום המים, זאת אומרת להוצאת המזהמים מהמים, או שזה התקציב הכולל?

אלון זסק: זה תקציב ניקוז.

דוד ירוסלביץ: הוא תקציב שכולל בתוכו גם ניקוז.

דוד ירוסלביץ: כל מפעל ניקוז נעשה בראייה של שיקום נחל ובראייה אקולוגית וסביבתית.

דוד ירוסלביץ: לא חופרים ומוציאים את האדמה, אלא מסתכלים על כל הנושא הסביבתי יחד.

דוד ירוסלביץ: אין היום מפעל ניקוז שמסתכל רק על הזזה.

דוד ירוסלביץ: .

אמנון כהן: האם בדקת מי זיהם בעבר את הנחל הזה כדי שישתתף קצת בהוצאות?

דוד ירוסלביץ: זה המשרד להגנת הסביבה.

אמנון כהן: הגנת הסביבה, אולי יש משהו כמו בעבר שהמזהם משלם?

אמנון כהן: יכול להיות שהמפעלים נכנסו היום לסטנדרט חדש והם לא מזהמים.

אמנון כהן: הם זיהמו בעבר.

אמנון כהן: אולי משהו?

אלון זסק: אולי משהו.

אלון זסק: עשינו שני סטים של תקנות.

אלון זסק: עוד שבועיים יבוא עוד סט של תקנות.

אלון זסק: אפשר אחרי זה להמשיך עם תקנות, אין לי בעיה.

אמנון כהן: לא איכפת לי תקנות, איכפת לי כסף.

אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון.

אלון זסק: .

מיכל גולדברג: איפה האכיפה של התקנות?

מיכל גולדברג: האם המשרד פועל כדי לאכוף את התקנות?

מיכל גולדברג: זה שהוועדה מאשרת תקנות זה טוב ויפה, אבל.

מיכל גולדברג: .

אלון זסק: המשרד אוכף ומיישם את התקנות.

אלון זסק: אתם יכולים לראות בכל הגרפים שהראיתי את השיפור והאיכויות.

אמנון כהן: מה אתה מתכנן בתקנות?

אלון זסק: בשביל זה לא צריך את התקנות.

אלון זסק: הקולחין שמוזרמים לנחלים הם הרבה יתר טובים, האיכויות הרבה יותר טובות.

אלון זסק: לא סיימנו את עבודתנו, יש עוד לטפל.

אלון זסק: הנושא של עוולות עבר הוא נושא מורכב.

אלון זסק: אני מקווה מאוד שאם יהיה לנו מספיק תקציב נוכל לעשות את התכנית הלאומית לשיקום נחלים שעל שולחננו.

אלון זסק: לשמחתנו איפה שיש רק זיהום של ביוב סניטרי תהליך השיקום הוא יחסית קצר, לא לוקח עשרות שנים כמו שיש לנו בקישון.

אלון זסק: אפשר לראות את זה היטב בירקון, אפשר לראות את זה בעוד מקומות.

קריאה: לגבי הקישון.

קריאה: .

אמנון כהן: אנחנו נעשה שם סיור ונראה את הבעיות.

אמנון כהן: בינתיים הייתה כתבה בשבוע שעבר – זה אמנם דברים שיהודים לא יכולים לאכול - על השפכים שבאים ממט"ש חיפה.

אמנון כהן: כל הנושא הזה מגיע בסופו של דבר לנחל.

אמנון כהן: איך זה משפיע הנושא של החזירים על הנחל?

אמנון כהן: הייתה כתבה קשה מאוד.

אמנון כהן: כנראה שהוועדה הזאת תקיים דיון על הנושא הזה מהפן של צער בעלי חיים והזיהום הסביבתי שזה גורם.

אמנון כהן: כרגע השפכים מגיעים גם לצפון.

יוסי סורוג'ון: אנחנו הגשנו איזה נייר עמדה לוועדה.

יוסי סורוג'ון: אנחנו נשמח לארח אתכם בסיור בנחל.

יוסי סורוג'ון: יש לנו בעיות רציניות, בעיקר בנושא פיתוח סביבת הנחל, הפארק שאנחנו מתכננים במורד הנחל כריאה ירוקה לציבור.

יוסי סורוג'ון: אני חושב שאפשר לקיים דיון מיוחד בעניין הזה, כי זה נחל מאוד מהותי בלב המטרופולין, באחד האזורים הכי מתועשים.

אמנון כהן: אנחנו באים אליכם לדיון וללמידה.

אמנון כהן: אנחנו נביא גם את הנמלים.

אמנון כהן: אם יש בעיות נגיד להם.

אורי מקלב: אני מוצא זכות, אדוני היושב-ראש, להודות לך על קיום הישיבה הזאת ביום המים.

אורי מקלב: אתה מרים את דגל איכות הסביבה.

אורי מקלב: אתה מצדיק את הכותרת של הוועדה שהרבה קוראים לה ועדת הפנים ולא יודעים שיש לה המשך של איכות הסביבה.

אורי מקלב: אתה משקיע ופועל בנושא איכות הסביבה לא פחות מהמטלות שיש לך בנושאי פנים.

אורי מקלב: אני רוצה לצטט ממש בקצרה מפרק ז' במדרש קוהלת: "ראה מעשיי כמה נאים ומשובחין הן וכל מה שבראתי בשבילך בראתי, תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי, שאם קלקלת אין מי שיתקן אחריך".

אורי מקלב: את זה הקב"ה אמר לאדם הראשון שהוא ברא.

אורי מקלב: אם האדם הראשון היה מקלקל לא היה מי שיתקן.

אורי מקלב: זה המוטו.

אמנון כהן: בעיקר יודעים לקלקל.

אורי מקלב: הסיפא צריכה להיות שאם קלקלו צריך לתקן.

אורי מקלב: אני חושב שהיום הזה הוא יום חשוב מאוד למודעות ולקבלת מסקנות.

אורי מקלב: זאת הזדמנות להודות לכל הארגונים, למשרדים ולמי שפועל בנושאים האלה.

אורי מקלב: אנחנו רואים שיש שינוי ויש טיפול.

אורי מקלב: אם מסתכלים אחורנית רואים שיש שינוי בנושא, הגם שיש הרבה מה לשפר.

אורי מקלב: הדוגמאות שהביאו לכאן הן רבות.

אורי מקלב: לא שמעתי את הדוגמה של נחל הירקון.

אורי מקלב: אני חושב שנחל הירקון זאת דוגמה לשינוי ולמהפך ממה שהוא היה בשנים האחרונות.

אורי מקלב: על אף שהוא קרוב לפעילות אורבנית, לפעילות של תיירות הצליחו לשנות את הדברים.

אורי מקלב: זה מראה שאם רוצים יש את היכולת ואת המודעות.

אורי מקלב: תושבי מדינת ישראל אוהבים את הנחלים.

אורי מקלב: יש תושבי מדינות שאוהבים סקי וכל מיני דברים אחרים.

אורי מקלב: הדבר שהכי פופולארי באהבה של תושבי ישראל לטבע זה הנושא הזה של נחלים ומים.

אורי מקלב: חשוב להם שנפעל.

אורי מקלב: הם גם מצפים שנפעל בעניין הזה.

אורי מקלב: יש את ים המלח, שהוא אחד מפלאי העולם שיש לנו.

אורי מקלב: זה לא ייאמן כמה אנחנו מזניחים.

אורי מקלב: כל מדינה אחרת הייתה מפתחת אותו יותר.

אורי מקלב: כל שנה אנחנו רואים את הכרסום בעניין הזה.

אורי מקלב: יש את החלק של נהר הירדן.

אורי מקלב: כולנו יודעים כמה הוא חשוב לכל אורכו בהיבט של לפתח אותו במיזמים תיירותיים.

אורי מקלב: אנחנו כל כך רחוקים והאכיפה לא מתבצעת.

אורי מקלב: יש אחוז קטן של אכיפה.

אורי מקלב: צריך לתת את הדעת ואת המשאבים לאכיפה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שפעולה אחת של אכיפה גורמת להרבה יותר שמירה.

אורי מקלב: הנושא של להשקיע באלה שיזמו או אלה שגרמו לזיהום ולקלקול לא צריך להיות דווקא בחוק.

אורי מקלב: אני חושב שצריך לפתח מודלים מול המזהמים.

אורי מקלב: אני חושב שאפשר לעשות פעילות וולונטרית מול המזהמים.

אורי מקלב: יש דברים שאתה יכול לפתח.

אורי מקלב: אותם מפעלים שהתרחבו ושגשגו על חשבון הזיהום שלהם יכולים היום לעשות פעילות וולונטרית ולעסוק בשיקום.

אורי מקלב: מפעלים עושים פעילות קהילתית, יודעים לעשות מיזמים משותפים.

אורי מקלב: אני לא חושב שאי אפשר להגיע עם קצת השקעה.

אורי מקלב: הדבר הכי בולט פה זה שההשקעה היא יחסית לא גדולה אל מול התועלת שיש.

אורי מקלב: אנחנו לפעמים אומרים שיש השקעות גדולות אל מול התועלת.

אורי מקלב: בנושאים האלה שהטבע עושה את שלו אנחנו צריכים השקעה קטנה באופן יחסי הרבה יותר.

אורי מקלב: אני חושב שחשוב שאנחנו מעלים את היום הזה למודעות.

אורי מקלב: הוא צריך לבוא לידי קידום בתקציבים, בחקיקה ובפעילות בנושא הזה.

אמנון כהן: אני מודה לכל הארגונים, לכל משרדי הממשלה שפועלים בתחום.

אמנון כהן: אנחנו מודים לכם על כל הפעילות.

אמנון כהן: הוועדה רואה בחיוב לעשות עבודת מטה.

אמנון כהן: אנחנו מחכים להזמנה של ידידי כדור הארץ שתיעשה עבודה פרלמנטרית בין המדינות על מנת לקדם את הנושא של הסביבה והנחלים.

אמנון כהן: אנחנו נסייר גם במספר מוקדים כפי שהבטחנו.

אמנון כהן: אנחנו מודים לכולם.

אמנון כהן: אנחנו פונים לממשלה, למשרד החקלאות על מנת לכבד את ההסכמים מול האוצר ולהוציא לפועל את הדברים.

אמנון כהן: אנחנו פונים למשרד ראש הממשלה, מבקשים הקמת ועדה בין משרדית לקידום תכנית לאומית ארוכת טווח ומתוקצבת להשבת המים ושיקום הנחלים.

אמנון כהן: זאת בקשה של החברה להגנת הטבע.

אמנון כהן: אני חושב שזאת בקשה ראויה שמסתכלת בראייה מערכתית וכוללת של הממשלה.

אמנון כהן: כמובן שבאותו מכתב נדרוש שחרור כל המעיינות לזרימה חופשית בנחלים, צמצום הפקת מי התהום באזורים בהם מפלסי המים הנמוכים פוגעים בשפיעת המעיינות, והגדרת קווים אדומים לשאיבת מי התהום כדי למנוע פגיעה בלתי הפיכה במשאבי המים הטבעיים.

אמנון כהן: אני חושב שהדברים האלה חשובים.

אמנון כהן: אנחנו נבקש מהממשלה לערוך אצלה דיון, כתוצאה מכך להקים ועדה בין משרדית שתטפל בכל התחומים האלה שציינו.

אמנון כהן: אני חושב שאט אט, כפי שציין חבר הכנסת מקלב בפסוק, נתקן ונשמור על הקיים למען הדורות הבאים.

אמנון כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.