ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 627, 2012-06-12 10:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אנחנו נתחיל דיון ברביזיה.

דוד רותם: את הרביזיה הגיש שר הבריאות.

דוד רותם: אתה רוצה להסביר לנו מה אתם רוצים?

יואל ליפשיץ: אני יואל ליפשיץ, ממשרד הבריאות.

יואל ליפשיץ: אנחנו רוצים לחזור לנוסח של סעיף 19א, שהוצג לפני הוועדה ונמצא בפניכם.

יואל ליפשיץ: זה נוסח שמוסכם על ארבעת משרדי הממשלה: משרד הבריאות, המשפטים, תמ"ת והאוצר.

דוד רותם: לא הבנתי מה אתם רוצים.

יואל ליפשיץ: דיברת על הרביזיה.

דוד רותם: כן, אני רוצה להבין מה אתם מבקשים.

דוד רותם: אתם מבקשים את האפשרות שבחינה על-אתר תהיה רק באחד מהמקרים שמופיעים בסעיף?

נעמה מנחמי: לא, זה סעיף אחר לחלוטין.

דוד רותם: מה זה סעיף אחר?

דוד רותם: כל רגע אני מקבל סעיפים אחרים.

נעמה מנחמי: זה אומר נסיבות מצומצמות יותר גם למבקש.

נעמה מנחמי: כלומר, רק משלוש נסיבות ולא משש נסיבות, כמו שיש היום.

יואל ליפשיץ: הנוסח הזה עבר בוועדה.

יואל ליפשיץ: אם אנחנו נצמדים לנוסח של הוועדה, אז אנחנו מבקשים להוריד בסעיף 19א את "או אם יש נסיבות אחרות המצדיקות זאת".

דוד רותם: את זה הבנתי.

דוד רותם: אבל אני שואל באילו נסיבות אפשר יהיה לבקש את הקדמת הבחינה.

יואל ליפשיץ: העילות מופיעות שם: או טובת הציבור, או נסיבות - - -

דוד רותם: איפה יש טובת הציבור?

דוד רותם: אני לא מבין.

דוד רותם: אתם ממציאים לי פתאום דברים שלא קיימים אצלי.

דוד רותם: באיזה נסיבות אפשר לבקש הקדמת בחינה?

יואל ליפשיץ: "גילו המתקדם או מצבו הרפואי של המבקש"; "הודעה של הרשם בדבר אפשרות להקדים את הבחינה" - - -

דוד רותם: אתה מבין שבזה אתה הכנסת את עצמך לבור הכי גדול שאתה יכול?

דוד רותם: הוא בחיים לא יודיע שאפשר להקדים את הבחינה.

דוד רותם: למה שיודיע?

שמרית גולן: זה הליך קיים.

שמרית גולן: זה הליך שנקרא "pattern prosecution highway".

דוד רותם: חבר'ה, כשהוא רוצה להאריך הוא לא יודיע.

דוד רותם: הלאה.

שמרית גולן: לא, זאת הודעה לפי הסכם בין רשויות פטנטים, שלפיה הבקשה נבחנה באחת הרשויות - - -

נעמה מנחמי: הקושי הוא לגבי הסיפא.

יצחק הרצוג: זה 19(ז) בכלל.

דוד רותם: אני רוצה להבין באילו נסיבות אפשר לבקש הקדמת בחינה.

יואל ליפשיץ: של צד ג' או של המבקש עצמו?

דוד רותם: צד ג'.

יואל ליפשיץ: רשום לך למטה: אם חלף זמן שהוא ארוך באופן בלתי סביר; אם זו טובת הציבור; ואם "העוסק בתחום האמצאה לתחום הפיתוח והייצור של המוצר - - -

דוד רותם: טוב, אז מה ברביזיה שלכם אתם רוצים לשנות ממה שאישרנו?

יואל ליפשיץ: אנחנו רוצים בנוסח שאושר בוועדה לצמצם את האפשרויות של ההארכות.

יואל ליפשיץ: זה מה שאנחנו מבקשים.

דוד רותם: איך אתם רוצים לעשות את זה?

יצחק הרצוג: איזה מילים אתה משנה?

יואל ליפשיץ: ב-19א(ב) אני רוצה להוריד את הסיפא: "...

יואל ליפשיץ: או אם יש נסיבות אחרות המצדיקות זאת.

יואל ליפשיץ: "; ובסעיף קטן (ו): "... או אם יש נסיבות אחרות המצדיקות.

יואל ליפשיץ: "

נעמה מנחמי: למה אתם רוצים להוריד את "או נסיבות אחרות המצדיקות זאת" בסעיף (ב)?

דוד רותם: כדי לסגור כמה שאפשר את האפשרות להאריך את המועדים.

נעמה מנחמי: אבל (ב) לא מעניין אותם.

נעמה מנחמי: (ב) זה לא בקשה של צד ג', זו בקשה שמצד המבקש.

נעמה מנחמי: אני לא מבינה למה זה מעניין אותם.

דוד רותם: גם שהמבקש לא יבקש ארכות סתם.

יואל ליפשיץ: אחד מהדברים שדיברו עליהם כל הזמן בוועדה זה על ודאות וסופיות ומהירות של הדיונים.

יואל ליפשיץ: וגם הדדיות.

יואל ליפשיץ: בעניין הזה, אנחנו מורידים את זה לכל הצדדים כי אנחנו רוצים לצמצם את אפשרויות ההארכה על מנת שיגיעו להחלטה סופית שתהיה ברורה – יש פטנט או אין פטנט.

נעמה מנחמי: האם יש עוד מדינה שבה יש הסדר כזה?

נעמה מנחמי: הסדר שבו לרשם אין אפשרות להאריך מועד?

שמרית גולן: גם בחוק שלנו יש מבחנים שונים להארכות מועד לפי המטריה.

שמרית גולן: בבקשות מסוימות שיקול הדעת שניתן לרשם להאריך מועד הוא אפסי, בבקשות מסוימות הוא יכול להאריך רק בנסיבות כמו שאנחנו ניסחנו – שלמבקש לא הייתה שליטה עליהן או יכולת למנען, ובנסיבות אחרות יש גם מבחן של למשל - - -

נעמה מנחמי: אבל לא זו השאלה שלי.

נעמה מנחמי: השאלה שלי היא האם יש איזושהי מדינה שבה יש הסדר בחינה על-אתר שבו יש צמצום של הארכות ואין לרשם שום אפשרות להאריך אותן אלא מטעמים כפי שכתובים - - -

טל בנד: ארצות-הברית למשל.

דוד רותם: רגע, סליחה, אין את זה באף מדינה בעולם, ואנחנו נהיה המדינה שיהיה בה את זה.

נעמה מנחמי: בארצות-הברית זה לא כתוב כך.

קריאה: זה בדיוק כך.

שמרית גולן: אין מספיק דוגמאות להליך כזה - - -

דוד רותם: זה לא חשוב.

דוד רותם: רבותיי, ממתי אנחנו מתחילים לבדוק מה קורה בעולם?

דוד רותם: אני חשבתי שאנחנו אור לגויים.

יצחק הרצוג: אני רוצה להבין אם הרשם מסכים לדבר הזה.

דוד רותם: תסלח לי, אולי אתה רוצה לשאול גם את היועץ המשפטי לממשלה אם הוא מסכים.

דוד רותם: אני המחוקק, לא הרשם.

יצחק הרצוג: אז אתה לא רוצה להקשיב לשום דעה נוספת?

דוד רותם: בוודאי שאני רוצה להקשיב, אני רק אומר לך שאתה המחוקק.

יצחק הרצוג: האם זה נראה לך שקושרים את ידו של הרשם ואין לו שום שיקול דעת בנסיבות חריגות?

קריאה: יש לו.

יצחק הרצוג: אין לו.

יצחק הרצוג: מורידים לו פעמיים, שזה דבר שנראה לי הזוי.

אסא קלינג: אני חושב שההסדרים למתן ארכות הקיימים כיום בחוק הם מספקים.

אסא קלינג: יחד עם זאת מדובר בהצעה ממשלתית, שהיא פרי פשרה בין המשרדים שהוזכרו, ולכן אני לא אשנה מן ההסכמה שניתנה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: בבקשה, גברתי.

אינה פוגץ': שמי אינה פוגץ', אני מייצגת את אגודת FICPI, שזאת אגודה בין-לאומית של פרקטיקה פרטית.

אינה פוגץ': זאת אומרת שזו לא תעשייה, אלא עורכי פטנטים, עורכי דין, שמתעסקים בקניין רוחנית, פרקטיקה פרטית.

אינה פוגץ': אני 25 שנה בתחום, ואני יכולה להגיד שצריך להבדיל פה בין ארכות שניתנות אוטומטית לארכות מיוחדות.

אינה פוגץ': היום קיים במשרד הפטנטים מנגנון שבו המבקש מוגבל במספר הארכות שהוא יכול לקבל.

אינה פוגץ': בכל דוח בחינה הוא יכול לקבל לא יותר משישה חודשים ארכה, ובסך הכול, לכל הבחינה, לא יותר מ-15 חודשים ארכה.

אינה פוגץ': זה מה שקבוע כרגע במשרד הפטנטים, ואנחנו מדברים על הליך בחינה.

אינה פוגץ': אין מדינה בעולם שלא נותנת ארכות בכלל לתשובות לדוחות בחינה.

אינה פוגץ': אנחנו מדברים על זה.

אינה פוגץ': כרגע מדברים על העובדה שאם צד שלישי ביקש לזרז בחינה – אני לא מדברת על באיזו זכות כי אני מבינה שזה לא הנושא היום – אז פתאום לא נותנים למבקש בכלל זכות לבקש ארכה כלשהי.

אינה פוגץ': כזה דבר לא קיים בעולם.

אינה פוגץ': כל מדינה מגבילה לתקופה מסוימת את כמות הארכות שאפשר לקבל, כמו שגם במשרד הפטנטים אצלנו זה מוגבל.

אינה פוגץ': אבל זה שבכלל אי אפשר לקבל ארכות – זה לא קיים בעולם.

דוד רותם: כן, בבקשה.

ערן ברקת: אני ערן ברקת, בשם "פארמה".

ערן ברקת: יש שוני דרמטי בין המקרה שבו מבקש הפטנט מבקש בחינה על-אתר לבין מקרה שבו צד שלישי מבקש בחינה על-אתר.

ערן ברקת: כאשר מבקש הפטנט מבקש בחינה על-אתר, אם יהיה הסדר ששולל את הזכות לקבל ארכה, התוצאה של הדבר תהיה שהבקשה שלו חוזרת לתור הרגיל.

ערן ברקת: זאת אומרת, הוא ניסה להחיש, ואם אי אפשר לקבל שום ארכה בנסיבות האלה – שזה לא מה שסיכמתם בדיון הקודם אבל נניח שזה יהיה היום – התוצאה של זה תהיה שהבקשה שלו חוזרת לתור הרגיל, ואז ידונו בה ויבחנו אותה, ואו שמגיע לו פטנט או שלא מגיע לו.

ערן ברקת: אם מגיע לו, בסוף הוא יקבל.

ערן ברקת: לעומת זאת, במצב שבו צד שלישי מבקש להקדים את הבחינה – קל וחומר כאשר רשימת העילות היא כל כך רחבה עד שלמעשה כמעט כל מקרה נכנס בה – אם המבקש לא יוכל לקבל ארכה, התוצאה היא אובדן זכויות.

ערן ברקת: התוצאה היא פגיעה בזכות הקניין של בקשה שבכל מקרה אחר הייתה מתקבלת כפטנט; ואילו כאן, מכיוון שאמרו לו שהוא לא יכול לקבל ארכה, נקודה, למעט מקרים שהם לא בשליטתו, אבל יש הרבה מקרים שבהם צריך ארכה באופן לגיטימי, התוצאה של הדבר הזה היא קיפוח זכויות.

ערן ברקת: ולכן את הדבר הזה חשוב לזכור: אם הוועדה ואחר כך הכנסת ימנעו את היכולת לקבל ארכה בסיטואציה שבה צד שלישי ביקש לקבל ארכה, תהיה פגיעה לא מוצדקת ולא מידתית בזכות הקניין של מבקשי פטנט.

ערן ברקת: לכן הנוסח שגובש בוועדה מבחינתנו, ככל שזה נוגע לאיזון בין אינטרס של מבקש הפטנט לבין אינטרסים אחרים שעשויים להתנגש ואינטרס של הציבור בכללותו, הנוסח שגובש הוא הרע במיעוטו ואין מקום לתקן אותו.

ערן ברקת: עוד הערה אחת לגבי הנושא של הארכות בלבד.

ערן ברקת: מה שאמרה הגברת פוגץ' נוגע לבחינה.

ערן ברקת: זאת אומרת, הליך הטיפול בבקשת פטנט הוא כזה שלפני שהבחינה בכלל מתחילה רשם הפטנטים דורש מהמבקש להציג לו את כל הפרסומים שהוצגו בכל העולם שנוגעים לכשירות של הבקשה למתן פטנט.

ערן ברקת: דיברנו על זה באחת הישיבות הקודמות.

ערן ברקת: רשם הפטנטים גם החמיר מאוד את הדרישות בשלב הזה, שנקרא בעגה המקצועית "סעיף 18".

ערן ברקת: זה מקור הסמכות של הרשם – לפי סעיף 18 הוא דורש את הדרישות האלה.

ערן ברקת: היום הוא דורש לא רק רשימה של מה שפורסם, אלא גם תרגומים.

ערן ברקת: נניח שיש מקרה של עשרה פטנטים ביפן וחמישה פטנטים בגרמניה – צריך לתרגם את כולם ולתת לרשם הפטנטים את התרגומים שלהם, כדי שהבוחן – לכשתתחיל הבחינה – יוכל להידרש אליהם.

ערן ברקת: היום ההגבלה של 15 חודש לארכות חלה על הבחינה אבל היא לא חלה על השלב המוקדם הזה כי הוא לוקח זמן.

ערן ברקת: אם החוק יעבור כפי שהוא היום, עוד לפני הרביזיה, המשמעות היא שההגבלה על מתן הארכות חלה לא רק על הבחינה – שעכשיו הקדמנו אותה בגלל הבחינה על-אתר – אלא היא חלה גם על המענה לדרישה לסעיף 18, לאספקת התרגומים.

ערן ברקת: עכשיו, אני שואל את עצמי ככה:

ערן ברקת: אם אני מבקש פטנט ויש לי בקשות מקבילות בגרמניה ובצרפת וביפן ואני צריך לתרגם 50 תרגומים וקיבלתי חודשיים, ואני צריך לתרגם ואחר כך גם להתייחס אליהם – האם אלה נסיבות שהן לא בשליטתי?

ערן ברקת: אני לא חושב שאנחנו צריכים להיות במצב שבו הרשם יצטרך להכניס את עצמו לסד של "זה לא בשליטתי".

ערן ברקת: צריך לסמוך על הרשם – שפה, מנימוקים פוליטיים, הוא לא המשיך בעמדתו, וזה ברור – ולאפשר לו בנסיבות חריגות ומתאימות למנוע מתן זכויות.

ערן ברקת: הרשם היה פה בכל דיונים והוא יודע את רוח החקיקה.

ערן ברקת: תודה רבה.

טל בנד: בקשר לדברים שנאמרו כאן, אדוני, קודם כול צריך לזכור שהמחוקק כבר לקח בחשבון בתקנות הקיימות שמבקשי הפטנט הם בדך כלל מחו"ל.

טל בנד: ולכן פרקי הזמן שקבועים להם היום זה לא חודשיים, כמו שעורך דין ברקת ציין לצורך המצאת הרשימה הזאת, אלא כבר ארבעה חודשים.

טל בנד: ולכל השגה מהותית של הרשם יש עוד ארבעה חודשים, ולכל תיקון צורני יש עוד שלושה חודשים, כך שכל הדברים האלה כבר קיימים היום בתקנות בלי ארכות, וכשלעצמם הם מינימום של שנה.

טל בנד: מעבר לזה, צריך לשים לב לדברים שנאמרו כאן על ידי חברי, כי נאמר דבר והיפוכו.

טל בנד: הוא אומר שיש להבחין בין מצב שבו מבקש הפטנט מבקש את ההקדמה לבין מצב אחר.

טל בנד: אז במצב שבו מבקש הפטנט הוא שמבקש את ההקדמה, אני מבין שאין התנגדות של עורך דין ברקת למחיקה, או אם יש נסיבות אחרות המצדיקות זאת, משום שאז הוא מוכן.

טל בנד: גברת חכמי אמרה לנו לפרוטוקול שכשאשר מבקש פטנט מבקש בחינה על-אתר, הוא יודע מה הוא רוצה והכול מוכן והוא יודע מראש.

טל בנד: בכל העולם מקובל שאין הארכות מועדים כאשר יש בחינה מזורזת.

טל בנד: ולשאלתה של עורכת הדין מנחמי, בארצות-הברית אין הארכת מועד.

טל בנד: אם ביקשת הקדמת בחינה ואז ביקשת הארכת מועד, אין אפשרות שזה חוזר לתור.

נעמה מנחמי: ואם אתה צד ג'?

טל בנד: אין בארצות-הברית צד ג'.

נעמה מנחמי: זה בדיוק העניין – אי אפשר להשוות.

דוד רותם: אם אי אפשר להשוות אז אין בארצות-הברית.

דוד רותם: תודה.

טל בנד: אין בארצות-הברית.

טל בנד: תודה.

זבולון אורלב: אני מבקש הבהרה אחת לדבריו של ברקת.

זבולון אורלב: הרשם ודאי יודע את זה.

זבולון אורלב: יש לי רושם, אני לא בטוח, שיצא חוזר שאומר שאין צורך בתרגום אלא אם כן הרשם ביקש זאת.

דוד רותם: אין לזה חשיבות.

דוד רותם: הדובר הבא, בבקשה.

תמיר אפורי: אני עורך דין תמיר אפורי, מהתאחדות תעשיות האלקטרוניקה והתוכנה.

תמיר אפורי: אני רוצה לומר שתי הערות.

תמיר אפורי: שמענו מסמנכ"ל משרד הבריאות שרוצים ודאות ורוצים הדדיות.

תמיר אפורי: עכשיו יש כאן איזשהו טיפול מאוד נקודתי באפשרות לערוך בחינה על-אתר לבקשת צד ג', כדי לקבל ודאות האם בקשת פטנט היא כשירה או לא.

תמיר אפורי: מן העבר השני, המתנגד יכול להתיש את מבקש הפטנט על פני שנים.

תמיר אפורי: אין על זה בכלל מגבלת זמנים, ולא רק שאין מגבלת זמנים הוא יכול אפילו להפסיד ואז לערער, והערעור שלו יעכב את כל התהליך, ולא יינתן פטנט.

תמיר אפורי: אז לומר שהבקשה פה נובעת מרצון לוודאות והדדיות זו בעיניי אמירה צינית בלשון המעטה.

תמיר אפורי: דבר שני, בדיני פטנטים לא כולם כאלה מומחים ויודעים מה בדיוק המשמעות של הליך בקשת פטנט.

תמיר אפורי: אני רוצה שנפשט לרגע את הדברים ונחשוב על אדם שמבקש רישיון מרשות מוסמכת לעסוק באיזשהו עיסוק.

תמיר אפורי: פונה האדם לבקש את הרישיון, בא המתחרה שלו או צד ג' שרוצה להפריע לו ומבקש מהרשות המוסמכת שתבדוק אותו מאוד מהר ותקצוב לו לוח זמנים קצר שאם הוא לא יגיש במסגרתו את כל החומר שהוא יידרש הוא לא יקבל רישיון.

תמיר אפורי: זה פחות או יותר המצב.

תמיר אפורי: האם זה דבר שמתקבל על הדעת?

תמיר אפורי: זה לא מתקבל על הדעת.

תמיר אפורי: זה מקנה לצד שלישי אפשרות לפגוע במי שמבקש את הפטנט משיקולי תחרות לא הוגנת.

תמיר אפורי: זה מאפשר לו להציק לו ולהכביד עליו כדי למנוע ממנו את האפשרות לקבל פטנט.

תמיר אפורי: תודה רבה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: בוז'י, בבקשה.

יצחק הרצוג: אני לא מכיר בדין המנהלי מצב שבו מעקרים את סמכויותיו של הגורם המנהלי שמפקח על הנושא הזה.

יצחק הרצוג: זה נראה לי בלתי סביר בעליל, למרות הנימוקים הטובים של משרד הבריאות בנושא הזה.

יצחק הרצוג: אני מתפלא מאוד על משרד המשפטים.

יצחק הרצוג: לא ציפיתי שמשרד המשפטים ינקוט בעמדה כזאת ולא ששר המשפטים ינקוט בעמדה כזאת, כמי שמבין מילה או שתיים בדין המנהלי.

דוד רותם: מי, שר המשפטים או משרד המשפטים?

יצחק הרצוג: גם וגם.

יצחק הרצוג: הייתי רוצה לדעת אם זה תואם את ההסכם עם ארצות הברית.

יצחק הרצוג: ואני אגיד יותר מזה – אני הצעתי הצעת פשרה ליושב-ראש, שלפיה אפשר להקשיח את הנוסח ולכתוב טעמים מיוחדים שינומקו ויפורטו.

יצחק הרצוג: אני יכול לפרט פה שורה ארוכה מאוד של סמכויות בדין המנהלי שמשאירות לגורם המנהלי שיקול דעת במצבים מסוימים, כי יש מצבים שלא צופים אותם.

יצחק הרצוג: אם רוצים להמשיך לשתק את תעשיית הפטנטים במדינת ישראל ולחלל אותה בכל מיני צורות על ידי הכנסת וירוסים חיצוניים שאינם רלוונטיים למטריה, למרות שהם חשובים מבחינה רעיונית – הרי קידום התרופות הוא בהחלט נושא נעלה – אז בבקשה.

יצחק הרצוג: אבל אני מאוד מתפלא על עמדת משרד האוצר.

שמרית גולן: אני רוצה להתייחס.

שמרית גולן: יש סעיף בחוק הפטנטים, סעיף 164, שעוסק בהארכת מועדים, ושם ישנם מועדים שלא ניתן להאריך כלל, ויש מועדים שניתן להאריך לפי המבחן שאנחנו הכנסנו: "אלא אם כן שוכנע שהבקשה לא הוגשה במועד בשל סיבות שלמבקש ולבא כוחו לא הייתה שליטה עליהן ולא ניתן היה למנען".

שמרית גולן: זה המבחן שרצינו להכניס גם כאן.

שמרית גולן: זה משאיר שיקול דעת בנסיבות שאי אפשר לצפות אותן.

שמרית גולן: יש גם מבחנים אחרים, למשל טעות בתום לב.

שמרית גולן: לפיכך יש לזה תקדים גם בחוק שלנו ואני מניחה שבעוד מקומות.

שמרית גולן: אנחנו פשוט רצינו להחיל את המבחן הקיים – מבחן הביניים הזה, לא כשאין הארכה בכלל אלא כשיש הארכה רק בנסיבות לא צפויות – גם על המקרה הזה, שאנחנו חושבים שזה הולם אותו.

דוד רותם: הדוברת הבאה בבקשה.

דבי מילשטיין: אני דבי מילשטיין, ממשרד התמ"ת.

דבי מילשטיין: ההסכם עם ארצות-הברית לא נוגע בכלל לנושא של על-אתר, ולכן זה לא רלוונטי.

דוד רותם: הדובר הבא בבקשה.

חננאל קוטינסקי: אני חננאל, מ"אורבוטק".

חננאל קוטינסקי: אני לא מהתעשייה הפרמצבטית אלא מתעשיית ההיי-טק.

חננאל קוטינסקי: אנחנו מייצרים מכונות ומוכרים כמעט את כולן בחו"ל.

חננאל קוטינסקי: הבקשה של משרד הבריאות באה מהסתכלות – אני לא יודע אם מוצדקת או לא מוצדקת – על עולם התרופות.

חננאל קוטינסקי: היא יצרה מצב, גם בתיקון הנוכחי, שהוא – כפי שנאמר פה – הרע במיעוטו.

חננאל קוטינסקי: אם צד שלישי רוצה להציק למבקשי הפטנט, יש לו עוד כלי להציק להם בתהליך.

חננאל קוטינסקי: זאת אומרת, לכפות עליהם לוח זמנים לבחינה במסגרת יחסית צפופה.

חננאל קוטינסקי: אני חושב שאפשר לסמוך על הרשם שהוא לא יעניק בקלות ראש ארכות רק בגלל שמישהו ביקש, ולכן צריך לאפשר לו איזשהו שיקול דעת.

חננאל קוטינסקי: יש הבדל בין בחינה על-אתר שביקש המבקש לבין בחינה על-אתר שביקש צד שלישי.

חננאל קוטינסקי: כשהמבקש מבקש בחינה על-אתר יש לו איזו סיבה שבגללה הוא רוצה את הפטנט מהר, ולכן אם הוא לא מגיב מהר אז הוא מאבד את הפריבילגיה של בחינה מחוץ לתור.

חננאל קוטינסקי: ההקשחה שהוצעה פה בנושא הארכות לגבי מבקש שהוא צד ג' בעצם נותנת פרס לצד ג' – היא נותנת לו כלי מאוד דרקוני לפגוע במתחרים.

חננאל קוטינסקי: ובאותה מידה שהיום יש בארץ מתחרים שעושים שימוש בכלי של ההתנגדויות כדי למנוע ממבקשים לקבל פטנטים, צריך שהתיקון הזה, כמו שהוא, יהיה מידתי ולא יהפוך כלי למי שמתנגד לפטנט מסוים לנגח את בעל הפטנט.

דוד רותם: סעיף (ד): "בקשה כאמור בסעיף קטן (א) או (ג) תוגש ללשכה בצירוף האגרה שנקבעה, אם נקבעה.

דוד רותם: "

שמרית גולן: הכוונה כאן - - -

דוד רותם: הכוונה כאן היא שקודם כול צריך לקבוע אגרה.

שמרית גולן: נכון.

דוד רותם: כדי שלא יהיה מצב שממציאים לי אגרות.

שמרית גולן: מכיוון שיש לנו היום גם דיון בתקנות אבל הסעיף הזה בחוק עדיין לא עבר, אנחנו רצינו להציע תחילה נדחית של חצי שנה לכל סעיף 19א בכל אופן שבו הוא יעבור, כדי שתאפשר לנו - - -

דוד רותם: אם נקבעה, למה לי לדחות סעיפים?

שמרית גולן: כי אנחנו לא נוכל היום להתאים את התקנה לסעיף בחוק.

דוד רותם: אז לא תתאימו היום, בסדר.

שמרית גולן: אנחנו לא נוכל להפעיל את הסעיף הזה ללא גביית.

שמרית גולן: ..

שמרית גולן: בטח שלא נעשה את זה בחינם, אחרי שאמרנו שצד ג' יצטרך לשלם סכום מאוד גבוה.

דוד רותם: זה מה שאני חושב שצריך להיות.

דוד רותם: אבל אתם אנשים לא רציניים, אתם הרי תקבעו פה אגרה של כמה מאות שקלים.

שמרית גולן: יש לנו רעיון קצת יותר רחב.

שמרית גולן: אבל בכל מקרה אנחנו התכוונו לבקש תחילה נדחית לסעיף הזה כדי שנוכל להתקין את האגרות המתאימות.

מאיר פרוש: במסגרת הדחיות שאי אפשר לתת.

דוד רותם: מה עוד יש לנו פה?

נעמה מנחמי: נבהיר שב-19א אנחנו מורידים ב-(ב) את הסיפא "או אם יש נסיבות אחרות המצדיקות זאת"; ב-(ג) זה רק עניין של ניסוח – במקום "יראו כל אחד מאלה כנימוק סביר" בסיפא, יבוא "אם התקיים אחד מאלה".

נעמה מנחמי: זה רק עניין של ניסוח, אני לא חושבת שיש פה איזשהו שינוי במשמעות; ב-(ד) הוספנו את "אם נקבעה" אחרי המילה "שנקבעה".

נעמה מנחמי: כלומר: רק אם נקבעה אגרה; ב-(ו) הורדנו שוב את אותה הסיפא כמו ב-(ב) "או אם יש נסיבות אחרות המצדיקות זאת"; ויש לנו - - -

ערן ברקת: לא הבנו, זה נושא לדיון או שזו החלטה?

דוד רותם: החלטה.

נעמה מנחמי: הם הולכים להצביע, אז אני רק מסבירה על מה ההצבעה.

ערן ברקת: אז זאת הצעת ההחלטה?

נעמה מנחמי: זאת הצעת ההחלטה.

נעמה מנחמי: ויש לנו עוד שתי בקשות של משרד המשפטים, לאור הזמן שחלף מאז הדיון הקודם: בסעיף 16, "תחולה והוראות מעבר", לקבוע שהרשם יפרסם באינטרנט את ההודעה כאמור בסעיף 166א לחוק העיקרי, החל מחודש מיום התחילה ולא שלושה חודשים; והוראת השעה של סעיף 17 - - -

קריאות: - - -

דוד רותם: אתם רוצים להכניס עוד סעיף שלפיו התחולה של סעיף 19 תהיה בעוד שישה חודשים?

שמרית גולן: שישה חודשים מיום התחילה.

שמרית גולן: זה סעיף 8 להצעת החוק.

רון תומר: אדוני, רק שאלה אחת אם אפשר: בסעיף 19א, לגבי סעיפים (4) עד (6), הסעיפים של העילות של בחינת המבקש שהוספו אבל שאינם בהצעת הרביזיה – האם הם נמחקו כמו בהצעת הרביזיה או לא?

רון תומר: הרי מדובר שניסו בזמנו להוסיף עוד עילות כדי שהמבקשים יוכלו גם לבקש הרבה יותר בחינות על-אתר.

רון תומר: הבנתי שמשרד הבריאות התנגד לזה בזמנו.

דוד רותם: לא, זה כמות שהוא.

דוד רותם: כמו שהוא מופיע.

רון תומר: כמו ברביזיה או כמו ש - - -?

דוד רותם: כמו שזה מופיע בסעיף.

רון תומר: אז איך זה מופיע כרגע, האם 19א (4), (5) ו-(6) מופיעים עדיין או שנמחקו לבקשת חבר הכנסת מקלב?

נעמה מנחמי: מופיעים.

נעמה מנחמי: (4), (5) ו-(6) מופיעים.

רון תומר: אפשר להתייחס לזה רגע במילה?

דוד רותם: לא, גמרנו, עכשיו אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק הרצוג: הרביזיה היא לא על זה.

רון תומר: היא כן.

רון תומר: הרביזיה החזירה את זה אחורה.

דוד רותם: לא, הרביזיה לא הייתה על זה.

נעמה מנחמי: בתחילת הדיון נציג משרד הבריאות אמר שהוא רק מבקש למחוק את הסיפא ולא את הכול.

דוד רותם: רבותיי, אני עובר להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה בעד הצעת החוק – 2 נגד – 1 נמנעים – אין הצעת החוק אושרה.

דוד רותם: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.