ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 569, 2012-06-18 10:30

אורי מקלב: בוקר טוב.

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה כממלא מקום ליושב ראש הקבוע, חבר הכנסת אמנון כהן.

אורי מקלב: בדיון היום אנחנו דנים בהצעה לדיון מהיר של חברי הכנסת גאלב מג'אדלה, ג'מאל זחאלקה, מסעוד גנאים ועפו אגבאריה, שעניינה פירוק האיחוד בין עארה לבין ערערה.

אורי מקלב: אני אומר את זה נכון?

קריאות: נכון.

אורי מקלב: כתוב אצלנו שכשעושים נישואים יש לפעמים אות אחת שמפרידה.

אורי מקלב: כאן מפרידה ה-ר'.

אורי מקלב: האם זה רע או טוב?

אורי מקלב: אנחנו לא יודעים.

מסעוד גנאים: הם מאוחדים שזה אותו שורש, לפחות.

אורי מקלב: אנחנו נשמע את ראשון הדוברים חבר הכנסת גאלב מג'אדלה.

אורי מקלב: במקום שאני אפתח בדברי פתיחה מיד המציעים ידברו.

אורי מקלב: אם יגיעו עוד מציעים ניתן גם להם.

אורי מקלב: לאחר מכן ניתן גם למשרד הפנים לדבר ולנציגים של עארה ושל ערערה.

מסעוד גנאים: אדוני היושב ראש, רק תיקון, אני הייתי אמור להיות הראשון מבין המציעים.

אורי מקלב: יכול להיות - -

מסעוד גנאים: אני לא מדבר על - - - בגלל שהוא ממהר - -

אורי מקלב: מאה אחוז.

אורי מקלב: אחד מוותר לשני זה כבר סימן טוב.

גאלב מג'אדלה: אם בהמשך מסעוד יעשה מה שאני רוצה, אז מלאכתם של צדיקים נעשית בידי אחרים.

גאלב מג'אדלה: אני מוכן לוותר לו.

אורי מקלב: "אין מוקדם ומאוחר בתורה", זה לא משנה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, אני קודם כול רוצה לברך אותך על ניהול הישיבה.

אורי מקלב: תודה.

גאלב מג'אדלה: המהלך הזה של החלטת שר הפנים לאחד את היישובים עארה-ערערה הוא מהלך שגוי מכמה סיבות.

אורי מקלב: חשוב לציין שזה מהלך לפני הרבה שנים, נכון?

מסעוד גנאים: מ-90'.

אורי מקלב: זאת אומרת, לא שר הפנים, אלא שר הפנים דאז.

גאלב מג'אדלה: לא מדברים על שר הפנים הזה, מדברים על שר הפנים ב-1990.

גאלב מג'אדלה: תבדקו מי זה.

קריאה: אריה דרעי.

אורי מקלב: השר הזה נושא באחריות של אריה דרעי כמו שאנחנו רואים שהוא עושה כל יום.

אורי מקלב: אריה דרעי לא נושא באחריות של שר הפנים של היום.

גאלב מג'אדלה: אחריות שילוחית מפלגתית.

גאלב מג'אדלה: לא היה מלכתחילה שיתוף הקהילה, הציבור, התושבים בעניין.

גאלב מג'אדלה: המהלך נעשה ללא שיתופם.

גאלב מג'אדלה: זה הבסיס האלמנטרי החשוב ביותר לאחד שתי מועצות.

גאלב מג'אדלה: זה לא נעשה.

גאלב מג'אדלה: דבר נוסף שאני רוצה לומר.

גאלב מג'אדלה: בהיותי יושב ראש ועדת הפנים ואז – "איכות הסביבה", נקלעתי לנושא הזה ואפילו היה על זה דיון.

גאלב מג'אדלה: המועצה המקומית ערערה הזניחה את היישוב עארה באופן כמעט שיטתי.

גאלב מג'אדלה: כל התקציבים או אם לדייק, מרבית התקציבים שהיו מגיעים ליישוב עארה היו או מוחזרים לאוצר המדינה בתום שנת התקציב או היו מנוצלים לטובת ערערה ולא ליעד שלהם ביישוב עארה.

גאלב מג'אדלה: העוול הזה הלך וגדל ונמשך ורואים את זה.

גאלב מג'אדלה: רואים את זה בבירור – תקציבים שחזרו חזרה ליישוב ערערה במקום לעארה ורואים את זה בתקציבים שחזרו לאוצר המדינה ולא נוצלו לטובת פרויקטים ביישוב עארה.

גאלב מג'אדלה: יש גם אי אמון טוטלי כמעט בין המועצה המקומית לבין האוכלוסייה בעארה.

גאלב מג'אדלה: יותר מזה, יש נתק גם ברמה של אחריות.

גאלב מג'אדלה: לאחרונה, כמעט יותר משבוע, בית ספר יסודי מושבת בגלל בעיות בטיחות.

עפו אגבאריה: זה כבר שבועיים.

גאלב מג'אדלה: ממה שאני יודע פורמלית בשבוע הראשון הם אמרו, אנחנו נשבית, הודיעו, דיברו- -

עפו אגבאריה: לא, לא, שביתה מלאה של שבועיים.

גאלב מג'אדלה: סליחה, עפו, לא הפרעתי לך.

עפו אגבאריה: זאת לא הפרעה.

גאלב מג'אדלה: אתה תדבר עכשיו בתור ותגיד מה שאתה רוצה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו גם רוצים להיות נאמנים לעובדות.

גאלב מג'אדלה: פורמלית יותר משבוע, אבל הם באמת נתנו לראש המועצה את כל ההזדמנות – גם למשרד הפנים, גם למחוז חיפה – למנוע את השביתה הזאת ולא נענו.

גאלב מג'אדלה: בית ספר לא בטיחותי מושבת זה אומר לך הכול: כבישים, תאורה, מוסדות ציבור – המועצה המקומית ערערה לא תפקדה ביישוב עארה.

גאלב מג'אדלה: מן הדין היום לקבל את תביעת התושבים באמצעות הוועדה הציבורית שהקימו.

גאלב מג'אדלה: בהזדמנות זאת אני רוצה להודות לחברים שלי, גם מסעוד, גם ג'מאל וגם עפו, שיחד התאחדנו כדי להביא את הנושא הזה לסיום נכון ולעשות בירור כזה לטובת התושבים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לומר לחבר הכנסת יעקב אדרי - -

יעקב אדרי: אני עוד לא אמרתי כלום.

גאלב מג'אדלה: לא, אמרת לי, אמרת לי המון.

גאלב מג'אדלה: אמרת משפט אחד שאומר הכול.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת יעקב אדרי אומר לי לפני הדיון – זה מלחמת חמולות.

גאלב מג'אדלה: אין שום מלחמה של חמולות- -

יעקב אדרי: אני אגיד את מה שאני רוצה להגיד - -

גאלב מג'אדלה: אני כבר אומר לך – אין שום מלחמה של חמולות.

גאלב מג'אדלה: זה שקר גס שמישהו ניסה להעביר לך מהעובדה הפשוטה: בעארה ובערערה יש משפחות שלמות שחצויות באמצע – גם יוניס, גם מסארווה, גם אחרים.

גאלב מג'אדלה: חלקן נמצא בעארה וחלקן בערערה.

גאלב מג'אדלה: משפחה אחת, קרובי משפחה, הן במלחמת חמולה?

גאלב מג'אדלה: זה סגנון של הסטה ושל סטייה של הנושא מהאמת.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח שאם תצא איתי לביקור, ואני בטוח שחברים יזמינו אותך לביקור, אתה תתארח בעארה ובערערה אצל משפחת זייד, גם כאן וגם שם; אצל מסארווה גם פה וגם שם.

גאלב מג'אדלה: יושבים גם כאן אבו-הלל, יוניס – מכל המשפחות.

גאלב מג'אדלה: זה נימוק וסיבה שצריך להוריד אותה מהשולחן ולגשת לעניין ביושר ולתת מענה לאוכלוסייה, לוועדה הציבורית, שעמלה קשה.

גאלב מג'אדלה: תראה, אדוני היושב ראש, זה מדבר בעד עצמו: אלפי חתימות שהגיעו גם ליושב ראש ועדת הפנים, גם לשר הפנים וגם לממונה על המחוז – אלפי חתימות, יותר מ-2,342 חתימות מבקשות לסיים את השותפות האומללה הזאת, ולתת לאוכלוסייה בעארה את הזכות לחיות בכבוד.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

יעקב אדרי: אפשר לתת לנו נתונים מה המצב, מי מנהל?

יעקב אדרי: יש שם הרי משהו מיוחד, יש ועדה קבועה.

יעקב אדרי: מישהו ייתן לנו כמה הסברים קודם.

הישאם יוניס: זה מסביר את עצמו.

הישאם יוניס: למה יש ועדה קרואה?

הישאם יוניס: בגלל ההצלחה של המועצה?

יעקב אדרי: אני מאוד מכבד אותך, אבל תנו רק לשמוע את הנתונים.

אורי מקלב: אחרי זה יכול להיות שניתן למשרד הפנים אבל קודם ניתן למסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב ראש.

מסעוד גנאים: בוקר טוב לכולם, ואני מברך את כל האורחים, ובמיוחד את הוועד העממי ואדי עארה שעוסק בפירוק האיחוד ובדברים אחרים.

מסעוד גנאים: אני ביקרתי באוהל שהיה שם ודיברו איתי גם על בית הספר שנזכר.

מסעוד גנאים: הבעיה פה, אדוני היושב ראש, היא לא רק הדרך שציין אותה חברי חבר הכנסת גאלב מג'אדלה – הדרך הייתה לקויה וגם התוצאה.

מסעוד גנאים: כאשר את התוצאות של האיחוד או השילוב – אנחנו מדברים על שנת 1990, אבי האיחודים והשילובים, זה כבר לפני האיחוד של בקה-ג'ת והשאר שבאו אחריהם - -

הישאם יוניס: אבל ההפעלה הייתה ב-2008.

הישאם יוניס: לא הייתה מועצה.

הישאם יוניס: מ-1990 עד 2008 לא היה כלום.

יעקב אדרי: מה היה?

הישאם יוניס: כלום.

הישאם יוניס: חיכינו שיספחו אותנו לגדה המערבית.

גאלב מג'אדלה: - - -

מסעוד גנאים: (אומר דברים בערבית.

מסעוד גנאים: )

הישאם יוניס: שלא יחשבו שהמועצה מ-1990.

אורי מקלב: אני מבין שאתה מבקש שהוא ייתן לך לדבר, שלא יפריע.

מסעוד גנאים: זה בסדר, הוא ייתן לי.

מסעוד גנאים: זה כמו הנישואים.

מסעוד גנאים: כאשר הנישואים לא מיטיבים עם אחד הצדדים – לא רק לא מיטיבים איתו, אלא מביאים להרעת מצבו – אז חושבים על גירושים.

מסעוד גנאים: אני הייתי בעארה וראיתי מצב תשתיות גרוע מאוד.

מסעוד גנאים: דיברו איתי על בית הספר, על הרבה דברים.

מסעוד גנאים: כפי שתיארו את המצב, יש שם הזנחה בכפר לאורך הרבה שנים.

מסעוד גנאים: לכן, אדוני היושב ראש, אני מציע לצדד בהצעה של הוועד הציבורי או העממי של עארה להקים ועדה מקצועית שתבחן את כל העניין, תלך לשם, תפגוש את האנשים, תראה את המצב ואחר כך היא תגיש את מסקנותיה למשרד הפנים ותגיש את מסקנותיה גם לוועדת הפנים ואחר כך נראה.

מסעוד גנאים: אני מעדיף שהאנשים בשטח – הם יודעים הכול – ידברו על המצב שם.

אורי מקלב: תודה רבה גם על הדברים הישירים וגם על הדברים הקצרים.

אורי מקלב: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה ואחרי זה חבר הכנסת עפו אגבאריה.

אורי מקלב: זה לפי הסדר שיש לי פה.

יעקב אדרי: לא הבנתי את הסדר.

עפו אגבאריה: סדר המציעים.

קריאות: ארבעה מציעים.

עפו אגבאריה: אין אפליה נגד יהודים.

יעקב אדרי: לא, זה בסדר, אם אתם ארבעת המציעים - -

מסעוד גנאים: כן, ארבעה מציעים.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב ראש, עמיתיי חברי הכנסת, אורחים יקרים.

ג'מאל זחאלקה: הטענה המרכזית, חבר הכנסת אדרי, בעד פירוק איחוד המועצה המשותפת עארה-ערערה היא שזה נכשל.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אנחנו לא משהו שרוצים לנסות לדעת, לחשוב, לתכנן, לחשב לעתיד, אלא מדברים על ניסיון שמתקיים כבר 22 שנים, ובשורה התחתונה זה נכשל.

ג'מאל זחאלקה: אין ויכוח על כך שזה נכשל.

ג'מאל זחאלקה: זה נכשל בלי קשר לשאלה מיהו ראש המועצה.

ג'מאל זחאלקה: כבר היו ראשי מועצות מכל החמולות ובכל הרמות, והייתה ועדה קרואה.

ג'מאל זחאלקה: הכול היה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר ב-22 שנים היה ראש מועצה בוועדה קרואה שיש עליו הרבה ויכוחים, אבל יש כאלה שאומרים שהוא עבד בסדר מבחינה תקציבית.

ג'מאל זחאלקה: לפניו היה ראש מועצה שאמרו שהוא לא בסדר; ואחר כך אמרו שהיה ראש מועצה שאמרו שהוא מעולה; ומהחמולה הזאת ומחמולה אחרת – הכול נוסה.

ג'מאל זחאלקה: לכן לא חשוב מה המצב של המועצה המקומית היום, כי זה יכול להשתנות מחר, ואם זה ישתנה מחר לא ישתנה המצב של האיחוד.

ג'מאל זחאלקה: אם יבוא היום לערערה ראש המועצה הכי טוב הוא לא ישנה את המצב.

ג'מאל זחאלקה: והיו ראשי מועצות שאני מכיר שהיו מהטובים וניסו לעבוד, אבל זה לא עבד.

ג'מאל זחאלקה: פשוט לא עבד.

ג'מאל זחאלקה: איך זה נכשל?

ג'מאל זחאלקה: אני מסתכל על מצבה של עארה – ותרשה לי, כבוד היושב ראש, אני יכול לדבר מניסיון אישי כי אני מכיר את עארה כמו שאני מכיר את היישוב שלי.

ג'מאל זחאלקה: אני גדלתי שם.

ג'מאל זחאלקה: את נעוריי ואת ילדותי ביליתי ברחובות ערערה, והלכתי ברגל מכפר-קרע לעארה.

ג'מאל זחאלקה: אני מכיר.

ג'מאל זחאלקה: למה הלכתי ברגל?

ג'מאל זחאלקה: כי כשרצינו דואר בכפר-קרע הלכנו לעארה, כשרצינו קופת חולים – הלכנו לעארה.

ג'מאל זחאלקה: עארה הייתה יישוב יותר מפותח מהסביבה שלו.

ג'מאל זחאלקה: משטרה וממשל צבאי גם היה בעארה – הכול היה שם.

אורי מקלב: משטרה לא חיפשת אז.

ג'מאל זחאלקה: כשהיו מוציאים טיול בבית ספר היינו צריכים לקבל אישור של המושל הצבאי.

ג'מאל זחאלקה: אני פעם הלכתי לקבל אישור ללכת לטבריה, אמרו לי – מה, אתה בא שבוע לפני כן, אתה צריך להגיש בקשה חודשיים לפני כן.

אורי מקלב: כמה יש בערערה?

מסעוד גנאים: 12 אלף.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להגיד שזה נכשל.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רואים את מצבה של עארה וכואב הלב.

ג'מאל זחאלקה: היישוב לא מפותח, אין בו תשתיות, ויש פער בין הספירה הציבורית לבין הספירה הפרטית.

ג'מאל זחאלקה: בספירה הפרטית אנשים לא שונים מהסביבה שלהם, אבל הספירה הציבורית מוזנחת כי יש בעיה באיחוד ומכיוון שהמועצה המקומית לא מצליחה לתפקד מסיבות שונות.

ג'מאל זחאלקה: 18 שנים המועצה לא שמה גרגר של חול בעארה.

ג'מאל זחאלקה: תמיד היו בעיות.

ג'מאל זחאלקה: האיחוד לא נבע מסיבות שמישהו חשב ואמר, אנחנו משני היישובים האלה נעשה יישוב אחד.

ג'מאל זחאלקה: זה מסיבות היסטוריות קוניוקטורליות.

ג'מאל זחאלקה: רצו לעשות מועצה בערערה, וחלק מראשי הציבור לא רצו את המועצה הזאת אז אמרו אחר כך, נספח ונעשה ביחד.

ג'מאל זחאלקה: לא שמישהו חשב.

ג'מאל זחאלקה: מדובר בשני יישובים שיש להם היסטוריה, יש להם שם, יש להם זהות.

ג'מאל זחאלקה: לא מדובר ביישוב שמקימים ומאחדים אותו עם יישוב אחר.

ג'מאל זחאלקה: אתה מדבר עם מישהו מעארה – זה לא כמו ערערה, זה סיפור אחר.

ג'מאל זחאלקה: מתפתחת זהות מקומית ליישוב הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני בדרך כלל לא רוצה להתווכח אם נכון או לא נכון לעשות איחוד באופן עקרוני.

ג'מאל זחאלקה: כי מדובר כאן לא בעניין עקרוני.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שבמקומות מסוימים זה מצליח, ויש מקומות שזה הצליח – יכול להיות – או עבד בצורה זו או אחרת עם חריקות, אבל עבד.

ג'מאל זחאלקה: אבל פה – לא עבד, כישלון טוטלי.

ג'מאל זחאלקה: שיבוא מישהו ויגיד לי ויראה לי שלא היה כישלון טוטלי.

ג'מאל זחאלקה: ואני לא מאשים אף אחד בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר שיש כאן "מעשה מרכבה" שלא מצליח, פשוט זה לא עובד.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יכול להתווכח עם כישלון.

ג'מאל זחאלקה: כמו שלא מתווכחים עם הצלחה קשה להתווכח עם כישלון.

ג'מאל זחאלקה: זאת הנקודה.

ג'מאל זחאלקה: באו אנשים לכאן, והם מבקשים סעד מוועדת הפנים של הכנסת ומשליכים את יהבם על הוועדה, שתעמוד לצדם, תתחשב בבעייתם, תבין את כאבם, תבין את מצוקתם.

ג'מאל זחאלקה: זה לא כאב, זאת מצוקה אמיתית.

ג'מאל זחאלקה: אנשים לא באים לבכות ככה על זה.

ג'מאל זחאלקה: תאמין לי, אני מכיר את זה מקרוב.

ג'מאל זחאלקה: שיחת היום – כבר 22 שנים אני שומע את אותה מנטרה מכל אחד מכפר עארה.

ג'מאל זחאלקה: אומרים לי כולם, אכלנו אותה בסיפור הזה.

ג'מאל זחאלקה: אכלנו אותה, אנחנו לא מצליחים להתרומם.

ג'מאל זחאלקה: יש קבוצה של אנשים שתפסו יוזמה ורוצים לשנות את המצב.

ג'מאל זחאלקה: אין דרך, אלא לפרק את האיחוד.

ג'מאל זחאלקה: אני תומך בהצעה להקים ועדה מקצועית שתבדוק את העניין.

ג'מאל זחאלקה: אני בטוח שוועדה מקצועית ללא משוא פנים תגיע למסקנה אמיתית שצריך לפרק את האיחוד.

ג'מאל זחאלקה: זה לא עבד, כבוד היושב ראש.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך, חבר הכנסת אדרי, אני מכיר את זה מקרוב, אני מכיר את כולם פה – אחד-אחד באופן אישי.

ג'מאל זחאלקה: , לא היכרות שטחית.

ג'מאל זחאלקה: אני הולך לבתים, והם באים לבית שלי.

ג'מאל זחאלקה: זה לא עובד, פשוט לא עבד.

ג'מאל זחאלקה: ניסו 22 שנים, ותאמין לי, היו ניסיונות, ומשרד הפנים דחף ועשה, וזה לא עבד.

ג'מאל זחאלקה: מה שלא עבד 22 שנים – אני אומר לך, לא יעבוד מחר או מחרתיים.

אורי מקלב: תודה, חבר הכנסת זחאלקה.

אורי מקלב: חבר הכנסת עפו אגבאריה.

אורי מקלב: אחר כך חבר הכנסת יעקב אדרי.

עפו אגבאריה: אדוני היושב ראש, אורחים נכבדים.

עפו אגבאריה: אני גם מוכרח לציין שגם אני בן האזור, החצי שלי הוא מעארה-ערערה - -

קריאה: מעארה או מערערה?

עפו אגבאריה: משניהם – גם מעארה וגם מערערה.

גאלב מג'אדלה: זה חשוב.

עפו אגבאריה: הם נולדו בערערה, ועכשיו הם גרים בעארה.

עפו אגבאריה: אז איך אתה רוצה שאני אגדיר את זה?

עפו אגבאריה: חוץ מזה הקשר שלי היה טוב מאוד איתם דרך אבא שלי ואחר כך דרכי ודרך המפלגה שהייתי מחלק את העיתון בגיל צעיר.

עפו אגבאריה: איפה יותר?

עפו אגבאריה: בעארה מאשר בערערה.

אורי מקלב: כי קראו יותר.

עפו אגבאריה: כן.

עפו אגבאריה: היסטורית זה אמנם אותן משפחות גם פה וגם פה, אבל אלה שני יישובים שונים.

עפו אגבאריה: הם באמת שונים.

עפו אגבאריה: השוני לא רק מתבטא באופי של היישוב עצמו, אלא כנראה, בסוג הזה שרצו בעל כורחם לאחד את שני הכפרים האלה, ולא עלה יפה.

עפו אגבאריה: חבלי הלידה של האיחוד היו קשים מאוד ומאוד לא הניבו פרי בשום מקום אף על פי שבחריקות שיניים הלכו כל התקופה שחשבו שאולי זה ילך בסדר, אבל העובדה בשטח היא שזה באמת לא עלה.

עפו אגבאריה: אמנם עארה לא התפתחה בזמן האחרון כי יכול להיות שיש עוד סיבות חוץ מהסיבות שבשטח שיש הזנחה כללית של המועצות המקומיות הערביות.

עפו אגבאריה: אבל העובדה היא שהאיחודים שמשרד הפנים רצה לעשות, לא צלחו.

עפו אגבאריה: בשהור, למשל, זה שני כפרים כמו בעיינה ודיר אל-אסד שהם כמעט כפר אחד, והעובדה היא שזה לא הלך.

עפו אגבאריה: שם אתה נכנס ואתה לא יכול להבדיל אם זה דיר אל-אסד או בעיינה.

עפו אגבאריה: וזה לא הלך.

עפו אגבאריה: אז אם אנחנו ניקח את עארה ואת ערערה ונראה את הקו המפריד ביניהם שזה כביש 65 שהוא כביש גדול מאוד שלמדינה יש אסטרטגיה לגבי המקום הזה.

עפו אגבאריה: אנחנו רואים שלחצות את הכביש בין עארה לבין ערערה זה סיפור גדול מאוד.

עפו אגבאריה: רק לא מזמן עשו שיפוץ בכביש כך שאי אפשר לנסוע ישר מעארה לערערה דרך הצומת שעשו.

עפו אגבאריה: זאת אומרת גם המדינה לא מעוניינת לעשות את זה.

עפו אגבאריה: וזה לא בצומת עארה ולא בצומת ערערה.

עפו אגבאריה: גם המדינה מבחינה אסטרטגית לא מעוניינת לאחד את שני הכפרים האלה.

עפו אגבאריה: הם גם לא חושבים אפילו לעשות איזשהו גשר כדי לחבר בין שתי האוכלוסיות.

עפו אגבאריה: המסקנה היא שאין חיבור ישיר.

עפו אגבאריה: לא מזמן ביקרתי בבית הספר הזה שהוא במצב איום ונורא.

עפו אגבאריה: אני לא יודע איך רשות מקומית עד היום מסכימה שיישאר בית ספר כזה, ואיך משרד החינוך נותן לילדים להישאר בבית ספר רעוע כזה שיכול ליפול.

עפו אגבאריה: אני לא מדמיין לעצמי איך בכנסת ישראל או במשרד החינוך עדיין מסכימים ששתי כיתות יהיו באותו חדר, והמעבר בין שתי הכיתות הוא דרך דלת אחת, והדלת השנייה היא דרך הכיתה הראשונה שלומדים בה הילדים.

קריאה: כיתה חצויה.

הישאם יוניס: חצויה בדיקט.

עפו אגבאריה: זה דבר נורא.

עפו אגבאריה: אני הגשתי לפני שבועיים, חבר הכנסת מג'אדלה, לנשיאות דיון מהיר על זה, והנשיאות דחתה את זה.

עפו אגבאריה: אני מאוד מקווה שהיום יקבלו כי הגשתי את זה שוב.

אורי מקלב: הוא עשה מאמצים לאשר את הנושא, אבל היו בעיות אחרות, היו נושאים קודמים.

עפו אגבאריה: טוב, אני מקווה שהשבוע יאשרו.

מסעוד גנאים: הגשתי שאילתה רגילה.

עפו אגבאריה: דבר שני, ידוע לי גם כן שמתוך הוועדה הקרואה והאנשים במועצה המקומית גם לא מתנגדים לפירוק.

עפו אגבאריה: אני שמעתי את זה ואני יודע את זה.

עפו אגבאריה: יושב פה דובר המועצה, והוא יאשר את זה.

עפו אגבאריה: לכן התקווה שלנו היא שהוועדה תיתן את האפשרות ואת הגב לאנשים, שכפי שנעשה הפירוק גם בין ג'ת לבקה וגם בין עוספייה ודלית אל-כרמל ובין שאהור, אז גם במקרה הזה שלא הצליח – בואו לא נענה יותר את האנשים וניתן את האפשרות לפירוק הזה.

אורי מקלב: יש מקומות שהאיחוד בין הכפרים הצליח?

עפו אגבאריה: לא.

עפו אגבאריה: לא ידוע.

יעקב אדרי: תשאל אם הפירוק בין בקה-ג'ת הצליח עכשיו.

אורי מקלב: הפירוק הצליח, אבל הייתה מסקנה לפרק.

יעקב אדרי: היה פירוק, ותמכנו בו כולנו.

אורי מקלב: דלית אל-כרמל ועוספייה זה לא נקרא איחוד שהצליח?

עפו אגבאריה: לא.

יעקב אדרי: לא.

יעקב אדרי: הוא פורק, והשאלה אם הפירוק הצליח.

יעקב אדרי: זאת הבעיה.

יעקב אדרי: אני רוצה להתייחס.

גאלב מג'אדלה: אני מתחייב שבתום שנה מפירוק בקה-ג'ת – היות שהייתי יוזם הפירוק - -

יעקב אדרי: בתמיכתנו, כולנו תמכנו.

גאלב מג'אדלה: נכון.

גאלב מג'אדלה: - - להגיש דוח גם לוועדת הפנים וגם לכנסת על מצב הפירוק, כמה עלה הפירוק.

אורי מקלב: יש מועצה ממונה שם?

קריאות: לא, לא.

גאלב מג'אדלה: היו בחירות באוקטובר והפרדנו את שני היישובים.

גאלב מג'אדלה: בתום שנה מאוקטובר אנחנו נגיש לך דוח.

יעקב אדרי: לא לי, תגיש - - -

מסעוד גנאים: האיחוד היחיד שהצליח זה איחוד האמירויות.

עפו אגבאריה: שנת חסד אם אתה רוצה כבר עכשיו דוח.

עפו אגבאריה: אבל בטוח שזה הצליח יותר מהאיחוד.

אורי מקלב: ראש עיריית אור עקיבא לשעבר.

אורי מקלב: יש לו הרבה ניסיון מוניציפלי.

יעקב אדרי: הייתי רוצה לשמוע עוד נתון אחד.

עפו אגבאריה: נמצא פה - -

יעקב אדרי: נמצא פה ראש עיריית נצרת.

יעקב אדרי: אני הייתי רק רוצה לשמוע נתונים כמה תושבים יש בעארה וכמה יש בערערה.

מסעוד גנאים: אז בואו נשמע בהתחלה את הוועד.

יעקב אדרי: אני רוצה נתונים

אורי מקלב: יש כאן נציג של משרד הפנים.

יעקב אדרי: יש למישהו נתונים?

אורי מקלב: מי זה רביע מקלדה?

רביע מקלדה: אני.

אורי מקלב: נציג משרד הפנים שמרכז את כל הרשויות המקומיות במחוז חיפה יכול לתת לנו מטעם משרד הפנים, ואחר כך ניתן לכל מועצה.

אורי מקלב: בבקשה.

מסעוד גנאים: ניתן גם לוועד העממי לדבר.

אורי מקלב: ניתן גם לוועד.

קריאה: אדוני היושב ראש, כדאי לשמוע את הוועדה.

יעקב אדרי: אז אני רוצה לדבר בכל זאת.

יעקב אדרי: אתם לא נותנים לי מספר, אני אדבר.

רביע מקלדה: נותנים לך.

רביע מקלדה: 18 אלף תושבים בסך הכול; בעארה – 6,500.

יעקב אדרי: מאה אחוז.

יעקב אדרי: אני דווקא רוצה להתחיל מהסוף: אני תומך בעמדה למנות ועדה.

יעקב אדרי: צריך ועדה מקצועית.

יעקב אדרי: אני מציע ומצטרף להצעה שאנשי מקצוע יבדקו את העניין, ואני מציע שנבקר שם ונראה את הדברים מקרוב.

יעקב אדרי: אין לי בעיה בכלל.

יעקב אדרי: אבל אני בא מנקודת מוצא – ושוב, אני מכיר את העניין לא מכיוון שביקרתי, אלא פשוט מכיוון שפנו אליי כמה אנשים.

יעקב אדרי: אני בכל זאת גם שכן לא רחוק.

יעקב אדרי: יש לי כמה יישובים שאני מטפל בהם באופן אישי – גם באקה-ג'ת וגם ג'סר א-זרקא שאני כל הזמן מנסה לעזור.

יעקב אדרי: גם בפרדיס אני מעורה.

יעקב אדרי: ומתוך כוונה טובה.

יעקב אדרי: לכן התחלתי דווקא מהסוף.

יעקב אדרי: יכול להיות שאתם צודקים, אבל מהניסיון שלנו לא תמיד הפירוקים האלה מצליחים.

יעקב אדרי: תאמינו לי, אומר לכם את זה אחד שיש לו קצת ניסיון.

קריאה: מאיזו בחינה לא מצליחים?

קריאה: כשפירוק נכשל הפתרון הוא פיצול.

יעקב אדרי: זה צריך לבדוק.

קריאות: - - -

אורי מקלב: לא לקרוא קריאות ביניים, הוא יסביר את עצמו.

יעקב אדרי: לא הפרעתי לאף אחד, הקשבתי קשב רב.

יעקב אדרי: תאמינו לי, אמרתי "חמולות" כי זה מה שנאמר לי.

יעקב אדרי: אבל אני קיבלתי מיד את ההצעה לבדוק מקצועית את העניין הזה, ומה שצריך לעשות, צריך לעשות.

יעקב אדרי: תזכרו דבר אחד, שלהקים מנגנונים של רשויות ביישובים סמוכים זה עלויות גדולות מאוד עם בעיות לא פשוטות, עם מנגנון בכל רשות.

יעקב אדרי: זה דורש משאבים שהמדינה לא מנדבת כל כך מהר.

יעקב אדרי: אני רוצה ללכת דווקא מיד לסוף.

יעקב אדרי: אני שמעתי את חברי הכנסת שמכירים בכל זאת את העניין טוב ממני.

יעקב אדרי: אני מצטרף להצעה שלהם לבדוק וגם למנות ועדה מקצועית שתבדוק - -

ג'מאל זחאלקה: ונעשה שם ביקור.

יעקב אדרי: בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: נשמע את הוועדים.

אורי מקלב: את מי אתם מציעים, את ראש הוועדה של ערערה?

מסעוד גנאים: יושב ראש הוועד הארצי לרשויות הערביות, ראמז ג'ראיסי.

ראמז ג'ראיסי: כבוד היושב ראש, אני מתכוון לשפוך אור על הסוגיה בהיבט הכללי שלה וגם להתייחס ספציפית לעניין של איחוד-פירוק עארה-ערערה.

ראמז ג'ראיסי: למעשה, משרד הפנים פעמיים התחיל עם תוכניות של איחוד רשויות מקומיות.

ראמז ג'ראיסי: פעם אחת הוא הלך לכיוון של הקמת ועדה – המלצה ראשונית על מקבצים – והקים ועדה המורכבת מאנשי מקצוע, מאנשי משרד הפנים שזימנו את הנוגעים בדבר, קיימו איתם דיונים לעומק בכל ההיבטים – הכלכליים, הגיאוגרפיים, דמוגרפיים, חברתיים, פיתוח – והגיעו למסקנות.

ראמז ג'ראיסי: אני אומר את זה כי באותו מהלך הוצע לאחד את נצרת עם עוד מקבץ של יישובים מסביב, ואחרי שאותה ועדה מקצועית שמעה אותנו היא החליטה לא להמליץ על האיחוד.

ראמז ג'ראיסי: היא השתכנעה שאותו איחוד לא יעבוד, ויש מספיק סיבות למה לא לקיים אותו, ואכן הייתה עבודה מאוד מקצועית ומאוד מעמיקה.

ראמז ג'ראיסי: הגל השני היה לפני מספר שנים, מאוחר יותר, בצורת הנחתה בלי לבדוק לעומק את האיחודים או את הסיכויים להצלחת אותם איחודים וגם אלמנטים שיכולים לתרום לסיכויי ההצלחה ואלמנטים שיכולים לפעול נגד זה.

ראמז ג'ראיסי: ההחלטה הייתה בהנחתה מגבוה, ולכן האיחודים האלה נכשלו.

ראמז ג'ראיסי: רוב האיחודים שנעשו במהלך השני כבר פורקו.

אורי מקלב: אתה אומר שמראש זה לא נועד להצלחה.

ראמז ג'ראיסי: מראש לא נועד להצלחה כי גם לא נבדק לעומק.

ראמז ג'ראיסי: לכן ההצעה שעלתה כאן שיש צורך לשקול לעומק וועדה מקצועית שתבדוק את סיכויי ההצלחה, הכישלון, מה יהיה אם זה יימשך, מה יותר טוב לשני היישובים, לתושבים של היישובים, לפיתוחם.

ראמז ג'ראיסי: ואז גם לבוא עם תוכנית מסודרת לכאן ולכאן.

ראמז ג'ראיסי: זה דבר שלא נעשה.

ראמז ג'ראיסי: יש ניסיונות גם בעולם.

ראמז ג'ראיסי: אני אישית הייתי מעורב במהלך כראש עיריית נצרת בזמנו ולמדנו מהניסיון בעולם בתחום של איחודים, איפה זה הצליח, ומה תשתית ההצלחה ומה התשתית לכישלון.

הישאם יוניס: הולכים לפרק את השוק האירופי.

הישאם יוניס: הולכים לפרק את השוק האירופי.

אורי מקלב: הוא מציע לך לנסוע שוב אחרי האיחוד של האירו, לראות אם זה מצליח.

אורי מקלב: המסקנות אחרות גם כן.

ראמז ג'ראיסי: יש עובדה נוספת שהמדיניות של שר הפנים הנוכחי היא לא כזאת.

ראמז ג'ראיסי: הוא לא יזם ולא הלך לבצע איחודים נוספים.

ראמז ג'ראיסי: נהפוך הוא, הוא זה שנתן את התמיכה ואת העזרה ליישובים שהאיחוד פורק כדי לתת להם אפשרות של הצלחה.

ראמז ג'ראיסי: זאת אומרת המציאות כיום במדיניות שר הפנים הנוכחי היא לא בעד המשך האיחודים.

ראמז ג'ראיסי: לכן מן הראוי, כפי שנעשה באיחודים קודמים, לקבל המלצה, להעביר אותה למליאה, לפרק את האיחוד, ולאפשר לתושבי שני היישובים לבחור את הרשויות.

גאלב מג'אדלה: לא צריך מליאה.

גאלב מג'אדלה: זה לא חוק, זאת החלטת שר הפנים.

הישאם יוניס: זאת החלטת שר והיא לא צריכה חקיקה.

ראמז ג'ראיסי: חלק מהאיחודים שפורקו התקבלו - -

הישאם יוניס: אבל במקרה הספציפי זאת החלטת שר.

הישאם יוניס: לא צריך חקיקה בכנסת.

ראמז ג'ראיסי: אני לא נכנס למהלך המשפטי.

אורי מקלב: לא משנה הפרוצדורה, העיקר המסקנה.

הישאם יוניס: עמדתך יפה, ואנחנו מודים לך.

ראמז ג'ראיסי: השורה התחתונה היא שבמצב הקיים זה לא איחוד שיצליח בעתיד.

הישאם יוניס: יפה.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: אני רק שואל לפני שאני נותן לחבר הכנסת טלב אלסאנע לדבר, אם יש מישהו שהוא בעד השארת המצב בקדמותו?

אורי מקלב: יש מישהו שרוצה להביע עמדה שהוא בעד להשאיר את המצב המאוחד?

ג'מאל זחאלקה: משרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: למשרד הפנים אין עמדה.

יעקב אדרי: למשרד הפנים אין עמדה?

אורי מקלב: יש עמדה, אנחנו מיד נשמע.

אורי מקלב: חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: אדוני היושב ראש, אני מכיר את הנושא הזה מקרוב.

טלב אלסאנע: כל מי שמעורה בעניין גם הגיע למסקנה שדין האיחוד הזה להיכשל.

טלב אלסאנע: מלכתחילה זה נעשה בניגוד לרצון של אנשים, וגם במרוצת הזמן רק התפיסה שצריך להפריד הוכיחה את עצמה.

טלב אלסאנע: לכן אנחנו מגיעים לדיון היום כדי שלא נבוא ותוך כדי ישיבה להגיד כאילו זאת שליפה מהמותן.

טלב אלסאנע: לכן ההצעה להקים ועדה שתיפגש עם התושבים, תקבל את דעתם – ואני יודע מה העמדה שלהם, זה החיים שלהם, זאת המציאות שלהם – ולאחר מכן לקבל את המסקנה של הוועדה שהיא חייבת לפעול צמוד לתושבים ולנציגיהם ולהיות קשובה לדעת התושבים.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: ניתן לנציג מכפר עארה ולנציג מכפר ערערה, ואחר כך משרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: אולי קודם למשרד הפנים.

אורי מקלב: בבקשה, משרד הפנים.

אורי מקלב: מי הדובר?

רביע מקלדה: אני רביע מקלדה, ממונה רשויות במשרד הפנים, מחוז חיפה.

רביע מקלדה: קצת רקע על ההשתלשלות של המועצה: בשנות ה-90, כפי שנאמר, אוחדה בצו שר הפנים לישות אחת עארה-ערערה.

רביע מקלדה: לפני זה היה מוכ'תר.

רביע מקלדה: משנת 90' עד 2002 הייתה מועצה, ולפני 2002 הייתה ועדה קרואה.

רביע מקלדה: מ-2002 עד היום ראש המועצה הנוכחי מר ג'מיל מרזוק הוא ראש המועצה.

קריאה: ראש ועדה.

רביע מקלדה: ראש מועצה נבחר.

יעקב אדרי: הוא נבחר, אבל הוא - - - ועדה קרואה.

רביע מקלדה: לפני שנה פיזרנו את המועצה בגלל אי אישור תקציב של חברי המועצה, ושר הפנים מינה חברי ועדה ממונה.

רביע מקלדה: עד 2008 עארה לא שילמה מיסים לאותה מועצה שהייתה קיימת, אבל קיבלו שירותי חינוך ורווחה - -

הישאם יוניס: רווחה לא, חינוך כן.

הישאם יוניס: תתקן, רווחה לא.

הישאם יוניס: כי אני קשיש ולא מקבל כלום.

קריאה: חינוך, כן.

קריאה: בסדר.

רביע מקלדה: מ-2009 גם בעקבות בג"ץ חויבה עארה לשלם מסים, ומאז המועצה מנסה או עושה פרויקטים בתוך היישוב לבתי ספר ולכבישים - -

הישאם יוניס: לא כבישים ולא כלום.

אורי מקלב: רבותיי.

קריאות: - - -

אורי מקלב: אתם תגידו את הדברים.

הישאם יוניס: זה כמו לדקור אותך בחרב, להגיד דברים כאלה.

הישאם יוניס: אני חי בעארה, לא הוא.

אורי מקלב: אנחנו בישיבה, צריך לשמוע את הדברים.

הישאם יוניס: אני מתחת לזבל.

גאלב מג'אדלה: - - -

הישאם יוניס: מספיק, אני בן 72, עד מתי?

יעקב אדרי: עד 120.

הישאם יוניס: אני מקווה שאני אחיה עד 120.

גאלב מג'אדלה: עד 121.

גאלב מג'אדלה: אתה נראה פחות.

רביע מקלדה: הוועד העממי של עארה פנה לממונה על המחוז, ואנחנו נפגשנו עם כל נציגי המכובדים פה.

רביע מקלדה: בעקבות הישיבה מינינו בודק, ד"ר עמרור שעשה בדיקה ומסקנות לגבי מה שנאמר.

רביע מקלדה: את הממצאים וההמלצות העברנו לחברי הוועדה הממונה כדי לקיים דיון במליאה, ולאחר מכן אנחנו נגבש את העמדה שלנו.

רביע מקלדה: אבל – ופה חשוב להדגיש את זה – מהניסיון שלנו בעבר, גם ממה שנאמר בפירוק של דליה ועוספייה וגם ג'ת וגם בדרך קציר- חריש, מבחינה כלכלית זה לא כדאי כי זה מנגנון כפול, זה עוד עובדים וישות שנייה.

רביע מקלדה: בעארה להבדיל מדליה, ובאקה-ג'ת, לא היה מנגנון קיים.

רביע מקלדה: לא היה מבנה מועצה – שום דבר לא היה וצריך להקים מחדש.

רביע מקלדה: את זה אנחנו אומרים מבחינה מקצועית גם מהניסיון שלנו.

גאלב מג'אדלה: רביע, אנחנו יכולים לקבל את ההמלצות של הבודק?

יעקב אדרי: ד"ר עמרור, מה המסקנות שלו?

רביע מקלדה: המסקנות הועברו לבחינה של - - -

הישאם יוניס: תגיד אותם, רביע.

רביע מקלדה: אנחנו לא נגיד אותן פה.

אורי מקלב: מתי הוא כתב?

רביע מקלדה: לפני שלושה-ארבעה ימים.

רביע מקלדה: אנחנו ביקשנו היום שיהיה דיון במועצה, ואם הוועדה הממונה וראש המועצה לא יקיימו את הדיון הממונה על המחוז יקיים את הדיון וידון בכל המסקנות וההמלצות.

אורי מקלב: יש נציגים של עארה בתוך ערערה?

קריאה: לא.

קריאה: היו.

הישאם יוניס: אין, אנחנו לא קיימים.

יעקב אדרי: הוועדה ממונה, האנשים חיצוניים.

יעקב אדרי: חוץ מראש המועצה.

גאלב מג'אדלה: יש בקשה – תעבירו, בבקשה, את ההמלצות של ד"ר עמרור.

אורי מקלב: הוא צריך לתת למועצה.

גאלב מג'אדלה: לא, סליחה, עם כל הכבוד, אנחנו רוצים שד"ר עמרור באמצעותכם יעביר לנו את ההמלצות שלו כבודק לוועדת הפנים.

גאלב מג'אדלה: אולי אנחנו גם רוצים לקיים דיון על זה.

יעקב אדרי: אני אצלם את העותקים, ואני אעביר לכם.

יעקב אדרי: אתה כבר קיבלת את זה?

יעקב אדרי: כן.

גאלב מג'אדלה: אז אנחנו מבקשים לקבל את ההמלצות של הוועדה של הבודק, ד"ר עמרור.

אורי מקלב: אם אני משקף את דבריך, אתה אומר שמה שיש לכם להגיד בעיקר זה נושא של ייעול וחיסכון כספי.

אורי מקלב: לא דיברת על מהות, אם המצב הוא כן טוב ואפשר לשפר.

אורי מקלב: אתה בעיקר אומר שהנושא הוא משרד הפנים, והעמדה היא ייעול ונושא כספי.

הישאם יוניס: אנחנו הפכנו להיות מחיר עגבניות.

קריאות: - - -

הישאם יוניס: בני אדם – מחיר העגבניות.

הישאם יוניס: לא מקובל עליי בכלל מה שמתרחש כאן.

רביע מקלדה: רק לפני יומיים אישרנו תב"ר בנושא של בטיחות בית ספר בתקציב של 600 אלף שקל.

רביע מקלדה: לגבי בית הספר הפסציפי שדובר עליו, אני דיברתי עם הממונה על המחוז בעניין הבטיחות, והוא נתן לי דוח בכל מה שקשור לקדימות 1, שזה טופל.

רביע מקלדה: בתקופת הקיץ יש תוכנית יזומה של המועצה להשלים את כל השיפוצים של בית הספר.

קריאה: למה אתה לא מעביר אותו לבית הספר החדש?

קריאה: תסביר לוועדה.

רביע מקלדה: זה כבר שיקול דעת של ראש המועצה.

הישאם יוניס: אני לא רוצה להשתמש במילים בוטות, אבל הדברים לא מדויקים.

גאלב מג'אדלה: ד"ר הישאם.

גאלב מג'אדלה: בשיחה עם הממונה על המחוז, המחוז לא קבע עמדה בעניין הפיזור עארה-ערערה ומשאיר את זה לדרג המיניסטריאלי שזה השר.

רביע מקלדה: זה בדיוק מה שאמרתי.

גאלב מג'אדלה: לא שמעתי שאמרת.

אורי מקלב: הוא לא אמר.

אורי מקלב: הוא אמר שהבעיה המרכזית היא הפרדה - - - כספי.

רביע מקלדה: העמדה הקובעת היא של נציג השר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לשמוע אותו.

גאלב מג'אדלה: לדעתי, זה יתרון שהממונה על המחוז לא קובע עמדה.

גאלב מג'אדלה: הוא מאמין משהו אחר מאשר ירושלים.

אורי מקלב: אני רוצה רק מילה אחת לנציג השר.

אורי מקלב: בבקשה.

דרור לוינגר: אני עורך דין לוינגר, אני מהלשכה המשפטית במשרד הפנים.

דרור לוינגר: עמדת משרד הפנים היא לא להרבות את מספר הרשויות המקומיות בישראל, אלא להפך – ליצור מצב של איחודי רשויות היכן שזה אפשרי.

דרור לוינגר: אנחנו לא סבורים שבמקום שיש בעיות של דברים שהעלו כאן התושבים – ואני לא בא לסתור כאן את הדברים שהם אמרו, המחוז בודק את העניין הזה מבחינה מקצועית, הוא מינה בודק, המועצה צריכה לבדוק את הדברים.

דרור לוינגר: דובר על בעיות של תשתיות, בעיות של חלוקת תקציבים, חלוקת משאבים.

דרור לוינגר: הפתרון של הדברים האלה הוא לא בפירוק הרשות.

דרור לוינגר: אנחנו מדברים על רשות שלא הייתה בה שדרה ניהולית או איזושהי הנהגה מקומית שנמצאת שם.

דרור לוינגר: אני לא מכיר את הנתונים של תשלומי הארנונה עד הסוף, אני לא רוצה להתחייב על הדברים, אבל אם תשלומי הארנונה החלו רק בשנת 2009, ומדובר על יישוב שיש בו 7,000-6,000 תושבים – גם מבחינת סמכות השר בצו ברירת המחדל היא שמועצות מקומיות מקימים רק מ-10,000 תושבים, וזה לא בכדי.

קריאות: - - -

דרור לוינגר: לא מדברים על פירוקים שנעשו, אני מדבר על סעיף שנמצא כיום בחוק.

דרור לוינגר: ברירת המחדל היא 10,000 תושבים ולא בכדי.

דרור לוינגר: אנחנו לא סבורים שמצב של פירוק ורשות עצמאית עם 7,000-6,000 תושבים, עם המצב שהיא נמצאת בו והנסיבות – תוכל להתרומם ולשפר את השירות לתושבים.

הישאם יוניס: החלטת בג"ץ מלפני שבוע – הם צירפו את קציר למועצה אזורית מנשה.

הישאם יוניס: נציגי עארה מבקשים להיות חלק ממועצה אזורית מנשה.

הישאם יוניס: אתה רוצה לעשות חסכונות?

הישאם יוניס: תצרף אותי למועצה אזורית מנשה.

הישאם יוניס: אני לא רוצה להיות במועצה האזורית ערערה.

הישאם יוניס: אני רוצה להיות במועצה אזורית מנשה עם 6,000 תושבים.

קריאות: - - -

הישאם יוניס: אנחנו ניצור את המבנה - - - ערבים ויהודים לתפארת.

אורי מקלב: סליחה, אבל כאן מדברים ברשות דיבור.

אורי מקלב: אתה רוצה במקום רשות הדיבור שלך?

הישאם יוניס: אני מודאג מהגורל של הנכדים שלי.

דרור לוינגר: אני מוכן שהנציגים יסיימו את הדברים שלהם, ואחר כך אנחנו נשיב.

אורי מקלב: אמרת את העמדה.

דרור לוינגר: זאת עמדת משרד הפנים.

דרור לוינגר: אנחנו לא סבורים שזה המקום לעשות את הדברים האלה.

עפו אגבאריה: אבל אם הכלה לא רוצה והחתן לא רוצה – עכשיו נשמע גם את החתן – תראה שגם הם לא מתנגדים.

אורי מקלב: הם אמרו שבכלל לא הייתה חתונה.

אורי מקלב: הרבנות עשתה את החתונה, אבל לא החתן ולא הכלה היו.

אורי מקלב: הוא אומר, הפה שעשה, הוא הפה שיתיר.

קריאות: - - -

דרור לוינגר: עמדת משרד הפנים היא שפירוק הרשויות הוא לאו דווקא הפתרון שמביא לשיפור השירות לתושבים.

דרור לוינגר: אני לא יודע מה קורה בבאקה-ג'ת, אני לא בטוח שהמצב שם הפך להיות טוב.

גאלב מג'אדלה: תבוא לביקור.

דרור לוינגר: אני אבוא ברצון.

טלב אלסאנע: - - - אבל כאן מדברים על כך שאין שירותים בכלל.

דרור לוינגר: המצב הוא לא להפוך את זה לרשות עצמאית שגם היא לא תיתן שירותים, אלא לשפר את הדברים.

דרור לוינגר: המחוז מפקח על הדברים, המחוז עושה את הבדיקה ונכנס לעובי הקורה, וזה בעינינו הפתרון הראוי.

אורי מקלב: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תאר לעצמך שהמחוז יתערב בבטיחות של בית ספר.

גאלב מג'אדלה: זה לא תעודת עניות?

שיכה עאדל: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת הנכבדים.

שיכה עאדל: אני דובר הוועד.

שיכה עאדל: בפגישה שהתקיימה עם הממונה על המחוז מר יוסף משלי במשרדו ב-13 במאי, הוא אמר: אני שירתי בצבא 14 שנים ויודע מה זה מחנה פליטים, הסתובבתי במחנות פליטים, ועארה נראה כמו מחנה פליטים.

שיכה עאדל: אני לא צריך עדות מוסמכת יותר מזאת.

שיכה עאדל: זה לא חמולות, מה הקשר לחמולות?

שיכה עאדל: אין קשר.

שיכה עאדל: יושב ראש הוועדה הקרואה בערערה מר ג'מיל מרזוק אומר: "למרות המאמצים הרבים הנעשים כדי לשפר את מצבו של כפר עארה, אין ביכולתנו להדביק פער של 40 שנה של נטישה והזנחה".

שיכה עאדל: היושב ראש לשער של הוועדה הקרואה בערערה מר ציון הדר, אומר, אני לא נכנס לעארה, צריך הרבה כספים ומשאבים.

שיכה עאדל: שימו לב שבכפר ערערה במשך 13 השנים האחרונות המועצה נוהלה על-ידי שתי ועדות קרואות.

שיכה עאדל: הנתון הזה מצביע על קיום בעיה, ולזה בהחלט יש השלכות שנתייחס אליהן אולי בהמשך.

פתחי מרזוק: המועצה הנוכחית היא לא ועדה קרואה, היא מועצה נבחרת.

שיכה עאדל: בסדר.

שיכה עאדל: למה היא פוזרה?

פתחי מרזוק: היא פוזרה על בסיס תקציב.

יעקב אדרי: היא מועצה ממונה כאשר ראש המועצה הוא הנבחר.

שיכה עאדל: כל הגורמים הנוגעים בדבר מכירים בצורה שלא משתמעת לשני פנים שהמצב בעארה הוא איום ונורא.

שיכה עאדל: כפר שמהווה 35% מהתושבים בשני הכפרים ננטש והוזנח על-ידי הרשויות במשך 40 שנה.

שיכה עאדל: מאז תקופת המוכתרים ועד שנת 2008, במשך 40 שנה, כפר עארה לא זכה בשום שירות מוניציפלי מאף גורם רלוונטי במדינת ישראל.

שיכה עאדל: אם יש דבר כזה, שיצביע עליו הנציג.

שיכה עאדל: עכשיו הם נזכרו שיש להם תוכניות חלומיות ועתידיות, והם רוצים לעשות.

יעקב אדרי: מה זאת אומרת, לא בנו בתי ספר, גני ילדים?

שיכה עאדל: לא עשו כלום.

הישאם יוניס: לא.

הישאם יוניס: אני בניתי.

קריאות: - - - שיצביע.

שיכה עאדל: אחרי 2008, תסתכלו מה קיבלנו ממועצה מקומית ערערה.

שיכה עאדל: במקביל הם מפעילים יד ברזל כדי לגבות ארנונה ושולחים לנו כוח אכיפה בכפר שסבל מהיסטוריה מחפירה ומביישת.

שיכה עאדל: זאת בושה.

שיכה עאדל: אין ספק שחלוקת התקציבים והמשאבים לעולם לא תהיה שוויונית וצודקת ושקופה.

שיכה עאדל: כפר עארה נכנסו לטלטלת הצירוף הלא מאוזן ואנחנו מידרדרים לתהום כל כך עמוק שעלול להיות שלא נוכל לצאת ממנה.

שיכה עאדל: כל הטעויות שאסור היה לעשות נעשו, וכל הקלפים נטרפו למרות הכוונות הטובות של הרשויות.

שיכה עאדל: אך המעשים מראים אחרת.

שיכה עאדל: כשניתנה ההזדמנות לצירוף ב-2008 בתקווה לטפח את הכפר ואת איכות החיים של התושבים, והאכזבה גם הייתה גדולה.

שיכה עאדל: המועצה המקומית ערערה לא פעלה על-פי הצרכים הנוכחיים והעתידיים של כפר עארה.

שיכה עאדל: היא לעולם לא תצליח לנהל אותנו.

שיכה עאדל: לא רק שהיא לא רוצה, היא גם לא יכולה.

שיכה עאדל: היא גם משמשת צוואר בקבוק לעארה שלא מאפשרת שטף טוב ומענה טוב לדרישות של הכפר.

שיכה עאדל: אני רוצה להתייחס לעניין של החיסכון שדיבר עליו מר מקלדה.

שיכה עאדל: פירוק ערים בשנים האחרונות עלה לקופת המדינה עשרות, אם לא מאות מיליוני שקלים.

שיכה עאדל: אז לאחרים מותר ולנו לא מותר?

יעקב אדרי: אתה אומר, בזבזו – שימשיכו לבזבז.

אורי מקלב: זה לא התקדים הראשון.

הישאם יוניס: לא, זה מה שהוא אמר.

הישאם יוניס: אתה רצית להבין את זה ככה.

שיכה עאדל: במצבנו אנחנו התקציב של מועצה מקומית ערערה גדל בהתאם.

שיכה עאדל: אנחנו לא רוצים להכביד על קופת המדינה, רק שיזיזו את הכסף שמגיע לנו מערערה וייתנו לנו אותו.

שיכה עאדל: אנחנו ננהל את עצמנו לבד.

שיכה עאדל: מה עוד שהתושבים לא משלמים מתוך ייאוש, מתעצלים לשלם מס ארנונה כי הם יודעים שזה מביא להם בשורות טובות.

שיכה עאדל: וכן כדי לשפר את איכות החיים שלנו זה לא נמדד בכסף.

שיכה עאדל: לסיום אנחנו חברי הוועד מגובים ב-2,500 חתימות של בעלי זכות בחירה, ללא ספק.

שיכה עאדל: הזעקה שלנו יוצאת מתוך כאב וסבל.

שיכה עאדל: גלגל הצדק בכפר עארה לא טוחן בכלל.

שיכה עאדל: אנחנו פונים אליכם ומבקשים מכבודכם שתשתמשו בכל הכלים העומדים לרשות

שיכה עאדל: כם כדי לשנות את המציאות הקשה הקיימת בכפר עארה כדי שבסופו של יום תושבי הכפר יזכו במועצה לאומית נפרדת.

שיכה עאדל: תודה לכם.

אורי מקלב: ד"ר יוניס, אחרי הדברים ממש בקצרה.

הישאם יוניס: כן, תודה.

הישאם יוניס: אני בוגר "כדורי" ואני PhD ב-Plant pathology ועבדתי במשרד החקלאות 46 שנה.

הישאם יוניס: זכיתי במרוצת השנים האלה לעובד מצטיין, שלוש פעמים.

הישאם יוניס: עבדתי בכל הדרגים של משרד החקלאות ממדריך פשוט באזור הגליל למנהל משרד החקלאות- -

אורי מקלב: ד"ר למה?

הישאם יוניס: ל-plant Pathology, מחלות צמחים.

הישאם יוניס: ניהלתי את משרד החקלאות בנצרת.

הישאם יוניס: ב-20 השנים האחרונות עבדתי במנהל המחקר, ומנעתי שתאכלי אוכל עם חומרי הדברה.

הישאם יוניס: זה היה תפקידי במשרד החקלאות.

אורי מקלב: יפה מאוד.

עפו אגבאריה: זה היה כשר?

אורי מקלב: בצמחים אין בעיה.

הישאם יוניס: כשר, כשר.

הישאם יוניס: אני רק רוצה להגיד מניסיוני – אני לא מקבל את היוזמה של חבריי, האחים שלי, חברי הכנסת הערבים שאמרו להביא את זה לוועדה.

הישאם יוניס: כשרצינו לקבור משהו במשרד החקלאות העברנו את זה לוועדה.

אורי מקלב: לא בכנסת.

מסעוד גנאים: אבל זה לבקשתכם.

הישאם יוניס: בדרך כלל, ואני כעובד מדינה נאמן, אומר לך שכשרצינו לגלגל משהו ככה אמרנו, תלך לוועדה.

הישאם יוניס: ועדה, ועדה, ועדה, ועדה – ולא יצא מזה כלום.

הישאם יוניס: לכן הייתי מסתייג מההחלטה הזאת.

הישאם יוניס: אנחנו רוצים החלטה אחת פשוטה.

הישאם יוניס: דיברו פה על סכסוך משפחות?

הישאם יוניס: זה לא נכון.

הישאם יוניס: אני ממשפחת יוניס והוא ממשפחת מרזוק, ושנינו יזמנו להיות יחד כדי לנהל את עארה.

הישאם יוניס: אני ישבתי עם אביו זיכרונו לברכה של ג'מיל שהוא ראש המועצה.

הישאם יוניס: אנחנו ניסינו לעשות הכול, אבל הם בעצמם אומרים – הם קרובים שלנו, בני דוד שלנו, אין לנו בעיה איתם.

הישאם יוניס: אני מכבד את ראש המועצה, את החברים של המועצה.

הישאם יוניס: אנחנו אחים, אבל מועצה מקומית ערערה לא מסוגלת לסגור את הפער, הם אומרים את זה בעצמם – לא מתוך רוע לב, חס וחלילה – הם אנשים שרוצים לעזור לי, אבל אין להם אפשרות לסגור את הפער הזה.

הישאם יוניס: את הפער הזה אני זועק.

הישאם יוניס: תסלחו לי על ההתלהמות שלי, הזמן קצר בשבילי.

הישאם יוניס: מה שמדאיג אותי זה הנכד שלי שיושב בבית ספר שאביו ושכבת הגיל שלו בנו מקצבת הזקנה שלהם.

הישאם יוניס: הם בנו את בית הספר הרעוע הזה - -

עפו אגבאריה: בשנות ה-50.

הישאם יוניס: בשנות ה-50 לא היה מלט, לא היה חצץ – לא היה כלום.

הישאם יוניס: אני נכנסתי ואמרתי, הנכד שלי לומד בבית ספר כזה?

הישאם יוניס: על גופתי.

הישאם יוניס: לא ייכנס שום תלמיד לבית הספר הזה – אני אלך ואשכב לפני התלמידים ולא אתן להם להיכנס.

הישאם יוניס: זאת סכנת חיים.

הישאם יוניס: כביש 65 – כמה קורבנות?

הישאם יוניס: מה זה, הנילוס?

הישאם יוניס: שאני צריך כל שנה לזרוק לו כלה כדי שאני אוכל לחיות ממנו?

הישאם יוניס: 65 דורס אותנו.

הישאם יוניס: אין מעבר, אין דרכי שירות, טרקטור לא יכול לעבור.

יעקב אדרי: תלמידים עוברים שם, לא?

הישאם יוניס: תלמידים עוברים בסכנת חיים – תבואו לראות את זה.

הישאם יוניס: חבר'ה, מתוך כאב אני מדבר ולא מתוך שום דבר אחר.

הישאם יוניס: כל החיים שלי ניסיתי ליצור מודל של מדינת ישראל – אחווה ברמה של החקלאות; לעשות חקלאות אחת, לא חקלאות של ערבים וחקלאות של יהודים.

הישאם יוניס: להיות ארגון חקלאים ישראלים שיש בו ערבים ויהודים.

הישאם יוניס: אני רוצה לעשות מועצה, להיות כמו כפר אום אל-כתף, - - - ואני אהיה תחת - - - של אילן שדה.

הישאם יוניס: אם אתה אומר שאני כפר קטן ולא מסוגל לנהל את עצמי תדע לך שאחוז המשכילים הוא גדול בעארה.

הישאם יוניס: עפו הוא רופא בכיר, והוא יכול להגיד לך ש"הילל יפה" מתנהל מרופאים מעארה, נכון?

הישאם יוניס: מרבית הרופאים, החלק הגדול, הבכירים ביותר הם תושבי עארה.

הישאם יוניס: אנחנו כפר שמסוגל לנהל את עצמו, וערערה זה בני דודים שלנו, אין לנו בעיה איתם, רק אנחנו רוצים לרחם עליהם – הם לעולם לא יצליחו לסגור את הפערים.

הישאם יוניס: אנחנו מבקשים, כשם שהייתה החלטת שר לצרף את עארה לערערה – לפרק את הצירוף הזה.

הישאם יוניס: אני לא מקבל את הטרמינולוגיה לפרק את האיחוד בין עארה לבין ערערה.

הישאם יוניס: כי עארה נמחקה.

הישאם יוניס: אין פירוק.

הישאם יוניס: זה לא פירוק, זה לפרק עארה, אבל לא ערערה.

הישאם יוניס: אין לנו מיקוד, אין לנו שם, המכתב שלי מסתובב בערערה בנגב, עולה לעראבה, חוזר לעארה כי אין מיקוד.

הישאם יוניס: אני לא מוכר בערערה.

הישאם יוניס: אמנם אני מעארה – תיבת דואר 1 ערערה, אבל זה מישהו אחר, זה לא אני כי לקחתם ממני את הזהות שלי.

הישאם יוניס: אז לא מספיק ש-64 שנים לא נהניתי משום דבר, עכשיו מ-2008 מטילים עליי מסים ולא מחזירים לי כלום.

הישאם יוניס: פה זה לא שוק, להגיד 40 אלף שקל ו-50 אלף שקל להעביר תקציב לעארה – זה נבוב, זה לא העניין.

הישאם יוניס: העניין הוא מהותי: אני רוצה ליצור מודל שעארה תהיה תפארת לדמוקרטיה הישראלית.

הישאם יוניס: אל תדבר איתי על עניין של כסף פה וכסף שם.

הישאם יוניס: אנחנו יזמנו הרבה דברים בכוחות עצמנו.

הישאם יוניס: עד לפני שנה שילמתי לאסוף את האשפה בעצמי.

הישאם יוניס: לפני שנה כבוד המועצה שלחה לנו משאית, והיא אוספת את האשפה.

הישאם יוניס: ותו לא.

הישאם יוניס: לא ניקוי רחובות, לא תאורה, נחשים, עכברים,

הישאם יוניס: ביוב – זה לא מתאים למדינת ישראל, לעזאזל.

הישאם יוניס: כל פעם שהייתה מגיעה משלחת מחו"ל לארץ מישראל היו מרימים טלפון אליי ומבקשים ממני להראות להם את הקדמה במדינת ישראל.

הישאם יוניס: איפה הייתי מתחיל?

הישאם יוניס: בעארה.

הישאם יוניס: היום אני מתבייש להכניס אורח זר לעארה, כי עארה נראית יותר גרוע ממחנה פליטים בדרום לבנון.

הישאם יוניס: דבר כזה לא יסכים אף אחד.

הישאם יוניס: אני רוצה לקצר - -

אורי מקלב: לא תוכל לקצר, תוכל רק לסיים.

הישאם יוניס: אני הולך להתעלף.

הישאם יוניס: שר הפנים נתן הוראה לצרף אותנו לערערה.

הישאם יוניס: בקשתנו אחת: לא לדבר על כספים, לא לדבר על "מונקי ביזנס".

הישאם יוניס: דבר אחד אני רוצה שתהיה החלטה עליו – שהאיחוד הזה נדון לכישלון מההתחלה, הוא נולד מת.

הישאם יוניס: שייתנו הוראה כשם שצירפו אותנו, יגידו, אתם יודעים, נותנים לכם הזדמנות לנהל את עצמכם.

הישאם יוניס: אחרת אנחנו הולכים למרי אזרחי – לא נשלם מסים, לא נבחר.

הישאם יוניס: אנחנו נקים ועדה כמו בקיבוץ שתנהל את עארה בכספה הפרטי.

הישאם יוניס: מועדון הקשישים בעארה – אני משלם 1,250 שקל כשיש ארבעה אנשים שתורמים לי כל אחד 400 שקל בסוף החודש כדי שנחזיק את מועדון הקשישים בעארה.

הישאם יוניס: ואני קשיש – אף אחד לא נותן לי גרוש.

הישאם יוניס: מה, לא מגיע לי?

הישאם יוניס: כתבתי לשר הפנים.

הישאם יוניס: אמרתי לו, כמה זמן נותר לי, תענה לי.

הישאם יוניס: לפחות אני מבקש לקבל מכתב משר הפנים שמועדון הקשישים בעארה - -

עפו אגבאריה: אולי משרד החקלאות היה נותן לך על כך שכל כך הרבה שנים עבדת.

הישאם יוניס: אני יושב ראש התאחדות החקלאים הערבים בתוך התאחדות החקלאים הישראלים, ואני יושב ראש ועדת החקלאים במועצה המקומית ערערה.

הישאם יוניס: הלכתי לג'סר א-זרקא לעשות כפר דייגים, לשפר את החושות שיש שם.

הישאם יוניס: בג'סר א-זרקא כולם מכירים אותי.

הישאם יוניס: חסרים 12 מיליון שקל.

הישאם יוניס: אני אומר להם, הלכתם למשרד החקלאות והעליתם את הנושא שוב?

הישאם יוניס: אמרו לי, ד"ר, אתה יודע מה עשו לנו?

הישאם יוניס: הביאו את היס"ם.

הישאם יוניס: הביאו יחידת משטרה לסלק את הנציגים של ועד הדייגים כי היו שני תקדימים שהייתה התפרעות של תושבי ג'סר א-זרקא, וחשבו שהוועד הזה אולי יעשה התפרעות.

הישאם יוניס: שרה איל טעתה מאוד – אני אלך לדבר איתה, זאת הייתה טעות.

הישאם יוניס: אני שמעתי את זה ביום חמישי - -

אורי מקלב: זה נושא חדש.

הישאם יוניס: תודה רבה לכם.

אורי מקלב: באמת מאוד התרשמנו מהדברים היוצאים מהלב.

אורי מקלב: באמת, לתפארת עארה שיש להם נציג ודובר כזה.

אורי מקלב: השנים שאתה עושה את זה מכל הלב ועם כל הניסיון הזה, זה באמת מרשים מאוד.

אורי מקלב: אחרון הדוברים, בבקשה.

אורי מקלב: פתחי מרזוק, אתה עוזר ראש המועצה.

פתחי מרזוק: אני דובר המועצה.

אורי מקלב: כאן בכנסת עוזר הוא אפילו יותר מדובר.

גאלב מג'אדלה: היושב ראש נותן לך תפקיד של עוזר שזה יותר בכיר מדובר.

גאלב מג'אדלה: הוא לא רק עוזר, הוא גם מועמד להיות ראש המועצה הבא.

פתחי מרזוק: אנחנו במועצה המקומית ערערה מסכימים לפירוק האיחוד משתי סיבות: קודם כול זה הרצון של אנשי עארה, וצריך לתת להם לממש את החזון שלהם ואת הרצון שלהם.

פתחי מרזוק: דבר שני, מועצה מקומית ערערה לא יכולה לשאת בנטל של עארה על חשבון התקציב של ערערה.

הישאם יוניס: כל הכבוד.

יעקב אדרי: אתה אומר דבר קשה מאוד, כי אתה צריך לכלכל את שניהם, ואתה אומר, לילד הזה אני לא יכול לתת, ולזה אני יכול לתת.

פתחי מרזוק: אתה תשמע אותי עד הסוף ממש.

פתחי מרזוק: בשלוש השנים האחרונות השקענו 30 מיליון שקל- -

שיכה עאדל: - - -

פתחי מרזוק: עאדל, תן לי להשלים את הדברים.

פתחי מרזוק: בשלוש השנים האחרונות השקענו 30 מיליון, והנה – הנתונים נמצאים.

פתחי מרזוק: אבל עארה צריכה עוד 70 מיליון.

פתחי מרזוק: אין לי הכסף הזה.

פתחי מרזוק: כמועצה אני לא יכול לגייס את הכספים האלה.

פתחי מרזוק: יש לי 1,800 תלמידים בעארה; סך הכול יש לי 12 כיתות תקניות.

פתחי מרזוק: לפני 10 שנים אני צריך בעארה עוד 40 כיתות תקניות.

פתחי מרזוק: היום 600 תלמידים מחטיבת ביניים, שזה ילדים בגיל 13 עד גיל 17 עוברים ללמוד בערערה בבתי ספר אצלנו בחטיבות ביניים ובתיכון.

פתחי מרזוק: הם יוצרים לנו מעמסה.

פתחי מרזוק: בחטיבת הביניים אצלנו בערערה הקיבולת היא ל-26 כיתות, ו-600 תלמידים.

פתחי מרזוק: היום יש לי 950 תלמידים.

פתחי מרזוק: בתיכון – כנ"ל – יש לי 850, והקיבולת היא ל-600.

פתחי מרזוק: כל הפער הזה נוצר מעארה.

פתחי מרזוק: בתור אחים אנחנו בני בית אחד.

פתחי מרזוק: מתוך דאגה ואהבה ורצון לעזור לאחר אנחנו מקבלים את הילדים שלהם.

פתחי מרזוק: אבל אנחנו לא חייבים להמשיך בזה.

פתחי מרזוק: מדינת ישראל היא אחראית על התושבים, לא המועצה המקומית ערערה.

פתחי מרזוק: במשך שלוש שנים נתתי את כל תקציב הביטוח של ערערה, אבל בשנה הבאה אני לא אתן שקל לעארה.

פתחי מרזוק: אני צריך להשקיע בערערה.

קריאות: כל הכבוד.

פתחי מרזוק: לכן אדוני, יש בעיה חמורה ביישוב עארה.

פתחי מרזוק: צריך להשקיע כספים, צריך להוציא תקציבים ייחודיים.

פתחי מרזוק: אני עשיתי מחקר על עארה, והיא צריכה היום 70-60 מיליון שקל כתקציב מיוחד כדי שהאנשים האלה יתחילו להגיד שהם תושבי עארה.

פתחי מרזוק: זה יותר גרוע ממחנה פליטים.

פתחי מרזוק: במקרה הייתי במחנה פליטים בג'נין לפני שבוע, ומצבם שם יותר טוב מעארה.

פתחי מרזוק: תודה רבה לכם.

הישאם יוניס: כל הכבוד לך.

אורי מקלב: תודה לכל הדוברים.

אורי מקלב: אנחנו חייבים לסיים.

הישאם יוניס: אם אני הייתי תושב ערערה הייתי בוחר בו לראש העיר.

גאלב מג'אדלה: הוא ייבחר.

יעקב אדרי: אורי, בוא נסכם את העניין.

גאלב מג'אדלה: היות שהם הסתייגו מההצעה של שיח' מסעוד להקים את הוועדה - -

מסעוד גנאים: זאת הצעה שלהם.

עפו אגבאריה: השאלה אם יש לוועדה אפשרות - -

קריאות: - - -

אורי מקלב: מה אתה מציע?

גאלב מג'אדלה: ההצעה היא טובה.

גאלב מג'אדלה: אבל היות שהייתה הסתייגות אני מציע שכדי שהם לא יחשבו שזאת עוד ועדה – שאנחנו נתחם את הקמת הוועדה המקצועית בשלושה חודשים.

גאלב מג'אדלה: בעוד שלושה חודשים יביאו לכאן לדיון בוועדה.

גאלב מג'אדלה: ככה זאת לא מריחה, זאת לא עוד ועדה.

גאלב מג'אדלה: הכוונה טובה, ואתם צודקים - -

הישאם יוניס: ועדה בלתי תלויה.

הישאם יוניס: מה עם החברות שלנו בוועדה?

גאלב מג'אדלה: אתם לא חברים.

גאלב מג'אדלה: זאת ועדה מקצועית.

גאלב מג'אדלה: אתם צד בוועדה, אתם לא הוועדה.

אורי מקלב: אנחנו קודם כול מודים למציעים של ההצעה לסדר היום ולכל המשתתפים.

אורי מקלב: התגלה לנו מצב שהוא לא מחמיא בכלל – לא למדינת ישראל ולא לשום יישוב שנמצא במצב כזה.

אורי מקלב: אלה דברים שלא הייתה מחלוקת על המצב הפיזי הקשה בתשתית שהיה בעארה.

אורי מקלב: מנגד אנחנו יודעים שעד היום האיחוד הזה לא פעל לטובה, לא שינה את הדברים.

אורי מקלב: מטבע הדברים איחוד שנעשה כשיש פערים גדולים מאוד שנעשה מנקודה מאוד נמוכה, קשה מאוד שיצליח.

אורי מקלב: איחוד עושים כשיש שוויון ואיזון.

אורי מקלב: אבל כשיש פערים כאלה באמת קשה, וקשה להאמין שדבר כזה יכול להצליח, אם אתה לא נותן משאבים מיוחדים ואחרי זה עושה יחד.

אורי מקלב: יחד עם זאת התרשמנו מההבנה שזה לא בא מנקודת מחלוקת, אלא מתוך לית ברירה אחרת.

אורי מקלב: אבל אנחנו לא יכולים להביע את הדעה – יש העמדה של משרד הפנים שאומרת שהוא רוצה איחודים, רוצה חיסכון, רוצה שוויון.

אורי מקלב: אנחנו רואים את זה בעוד דברים, אבל לא תמיד זה מצליח.

אורי מקלב: אז אני אומר למשרד הפנים – נושא התאגידים שגם שם היה נושא של איגוד משאבים, כי איך יכול להיות תאגיד לכל עיר קטנה, ועם כל זה זה לא הצליח.

אורי מקלב: עד היום קיימים מקומות שאין תאגידים כי אף אחד לא רוצה להתאחד ביחד, ואפילו שהנושא הוא אחד, של מים וביוב, והוא קטן הרבה יותר מכל מה שרשות צריכה לנהל.

אורי מקלב: עם כל זאת אנחנו חושבים לקבל את זה, ומקבלים את ההחלטה של הוועדה לקבל את בקשת המציעים להקים ועדה מקצועית שתבדוק לעומק את המצב הקשה ותגיש את מסקנותיה לשר הפנים ולוועדת הפנים.

אורי מקלב: אנחנו קוצבים את זה בזמן – תוך שלושה חודשים.

אורי מקלב: תודה רבה לכולם.