ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 879, 2012-06-05 10:00

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק הדואר (תיקון מס' 11) (בנק הדואר), התשע"ב -2012.

כרמל שאמה-הכהן: איפה עצרנו את הישיבה?

אתי בנדלר: הגענו לסעיפי התחילה, להוראות המעבר.

רועי ברית: סעיף 56.

רועי ברית: תחילה.

רועי ברית: תחילתו של חוק זה ביום פרסומו.

ברוריה מנדלסון: זה סעיף "מקובל".

ברוריה מנדלסון: התחילה של החוק הזה תהיה ביום הפרסום שלו.

ברוריה מנדלסון: בהמשך אנחנו מציעים שסעיפים מסוימים יחולו בשינויים מסוימים עד היום הקובע.

ברוריה מנדלסון: אחר כך יש לנו גם מה זה היום הקובע.

ברוריה מנדלסון: המטרה היא לאפשר לחברה הבת להתארגן.

ברוריה מנדלסון: אנחנו בעצם הופכים אותה לחברה אמיתית, זאת אומרת שלא יהיו לה נכסים ולא יהיה לה הון.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מאפשרים לה תקופת התארגנות בשביל שתוכל להתחיל לתת את השירותים בעצמה או באמצעות החברה.

ברוריה מנדלסון: אם היא נותנת את זה באמצעות החברה, היא צריכה להגיע להסכם שירותים.

ברוריה מנדלסון: קבענו שיהיה יום קובע, שזה היום שיתקיימו בו התנאים, כאשר עד אותו יום הוראות מסוימות בחוק יחולו ביחס לחברה.

ברוריה מנדלסון: כל סמכויות הפיקוח שלפי הצעת החוק חלות על החברה הבת ועל החברה ביחס לשירותים הכספיים, יחולו עכשיו רק על החברה ביחס לשירותים הכספיים, כי החברה הבת עדיין לא פועלת בעצמה.

ברוריה מנדלסון: אנחנו באופן כללי נעבור סעיף סעיף ונסביר.

רועי ברית: סעיף 57.

רועי ברית: היום הקובע.

רועי ברית: (א) על אף האמור בסעיף 56, תחילתם של הסעיפים המפורטים להלן במועד בו יקבע השר ברשומות (בחוק זה – היום הקובע): (1) סעיף 1 – למעט פסקאות (5), (8) ו-(9); (2) סעיפים 2,4, ו9; (3) סעיף 10, למעט פסקה (3) לעניין סעיף קטן (א)(1)(2); (4) סעיפים 11-14, 16, 18 ו-19; (5) בסעיף 21 – פסקאות (1)(א) ו-(ב); (6) בסעיף 22 – פסקאות (1), (2)(א), פסקה (4) לעניין סעיף קטן (ג1), ופסקה (6) (א) ו-(ג); (7) סעיפים 23, 25 ו-26; (8) בסעיף 27 – פסקה (4) לעניין סעיף קטן (ג); (9) סעיף 38, וסעיפים 40 עד 55.

ברוריה מנדלסון: הסעיפים שהקראנו עכשיו אלה סעיפים שיתחילו ביום הקובע, ביום שהשר יקבע ברשומות.

ברוריה מנדלסון: זה בעצם הסעיפים שמאפשרים לחברה הבת לפעול בעצמה.

ברוריה מנדלסון: החברה בת תוכל להתחיל בפעילות ממשית רק אחרי שיתקיימו התנאים של היום הקובע.

ברוריה מנדלסון: את זה עוד מעט אנחנו נקריא.

כרמל שאמה-הכהן: מי קובע את היום הקובע?

אתי בנדלר: הם מיד יקראו את זה.

ברוריה מנדלסון: זה התקיימות של כמה תנאים מצטברים.

רועי ברית: (ב) היום הקובע ייקבע בצו על ידי השר, ובלבד שלא יהי המאוחר מ-30 ימים מהמועד בו מתקיימים כל התנאים האמורים; (1) החברה הבת הודיעה לשר כי באפשרותה לתת את השירותים הכספיים בעצמה, או באמצעות החברה – ובלבד שנקבע הסכם ביניהן לעניין השירותים הכספיים אשר יינתנו באמצעות החברה וכן לעניין ההסדרים הכספיים שביניהן.

רועי ברית: לא הודיעה החברה הבת כאמור תוך 6 חודשים מיום התחילה רשאי השר, בהסכמת שר האוצר, לתת לחברה ולחברה הבת הוראות בהתאם לסמכותו לפי סעיף 88(א1)(2); (2) המפקח הודיע לשר כי החברה הבת עומדת בהוראה שנתן לה המפקח לעניין ההון העצמי המזערי הנדרש כתנאי למתן השירותים הכספיים, ובלבד שהוראה כאמור תינתן לא יאוחר משלושה חודשים מיום התחילה; (3) החברה הבת הודיעה לשר כי מונה לה דירקטוריון.

ברוריה מנדלסון: יש לנו פה 3 תנאים שצריכים להיות כדי שבעצם יגיע היום הקובע.

ברוריה מנדלסון: התנאי הראשון הוא שהחברה בת מודיעה שהיא יכולה לתת בעצמה את השירותים, כלומר היא התארגנה ויש לה יכולת לתת את זה בעצמה, או לחילופין, שהיא רוצה לתת את זה באמצעות החברה והיא מודיעה שהיא הגיעה להסכם שירותים.

ברוריה מנדלסון: זה הסכם שמסדיר את אופן מתן השירותים וההסדרים הכספיים ביניהם.

ברוריה מנדלסון: אם החברה הבת לא מודיעה תוך 6 חודשים שהיא יכולה לעשות את זה בעצמה או שהיא הגיעה להסדר, השר רשאי בהסכמת שר האוצר לתת לחברה הוראות בעניין.

אתי בנדלר: איזה סוג של הוראות הוא יהיה רשאי לתת?

ברוריה מנדלסון: סעיף88א(1)(2) מסדיר את זה.

ברוריה מנדלסון: זה סעיף שכבר הוצבע.

ברוריה מנדלסון: הוא קובע שהשירותים הכספיים אשר יינתנו על ידי החברה וכן ההסדרים הכספיים שבין החברה הבת ובין החברה לעניין מתן השירותים ייקבעו בהסכם ביניהם, ובאין הסכם רשאי השר ככל שימצא לנכון בהסכמת שר האוצר, להורות על השירותים וההסדרים כאמור, כולם או חלקם, ובלבד שההסדרים הכספיים שעליהם יורה השר כאמור ייקבעו על בסיס עלות מתן השירותים הכספיים בתוספת רווח סביר.

אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, אני רק רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שאני לא יודעת איזה מנגנון חליפי, אם בכלל, יש מקום להציע.

אתי בנדלר: הוועדה מאשרת או הכנסת תאשר לאחר מכן חוק שייכנס לתוקפו במועד בלתי ידוע לכשיתקיימו התנאים.

אתי בנדלר: לכאורה אנחנו יודעים מה הם התנאים, אנחנו לא יודעים אם הם יתקיימו ואם הם לא יתקיימו אם השר יעשה שימוש בסמכויותיו כפי שגברת מנדלסון קראה רק עכשיו.

אתי בנדלר: הכל נתון לשיקול דעתם של השרים.

אתי בנדלר: תיאורטית יכול להיווצר מצב שהכנסת חוקקה חוק, העניקה סמכויות שונות לחברה הבת, אבל בפועל החוק הזה לא יצא לדרך בשום שלב, או שיצא בשלב כלשהו כשלוועדה אין שום שליטה עליו.

נתי ביאליסטוק כהן: ממילא הם הכרחיים כדי שהחברה תוכל לפעול.

ברוריה מנדלסון: כמובן שאנחנו רוצים שהחוק ייכנס לתוקף.

ברוריה מנדלסון: כשקראנו לקראת הדיון את הצעת החוק הבחנו שהוא לא יכול להיכנס לתוקף ביום הפרסום או תוך X חודשים, כיוון שנדרשת פה התארגנות.

ברוריה מנדלסון: אם היועצת המשפטית של הוועדה רוצה לקבוע שחובה על השר להתערב אנחנו נשקול את זה.

ברוריה מנדלסון: פה כתבנו רשאי.

ברוריה מנדלסון: החשש הוא שהשר, למרות שלא הגיעו להסדר, לא יתערב.

ברוריה מנדלסון: אם זה החשש אנחנו יכולים לשקול את הפתרון.

אתי בנדלר: ישנם פתרונות שונים, אם אדוני ימצא לנכון להורות על מציאת פתרונות אפשריים.

אתי בנדלר: הפתרון יכול להיות לחייב את השר לבצע פעולות תוך פרק זמן מסוים.

אתי בנדלר: יכולים לקבוע שהמועד הקובע יהיה בתאריך מסוים, ובלבד שעד אז יתקיימו כל התנאים האלה, כאשר אם לא יתקיימו כל אותם התנאים ידחה השר בצו, באישור ועדת הכלכלה, את המועד הקובע.

אתי בנדלר: אז יהיה צורך, מעבר לתאריך מסוים, לדווח מעת לעת ולקבל את אישור הוועדה לכך, כפי שנעשה בחוק שירותי אשראי.

אתי בנדלר: אפשר לחשוב על פתרונות יצירתיים נוספים.

אתי בנדלר: השאלה ברמה העקרונית מה הכיוון שאדוני רוצה ללכת בו.

נתי ביאליסטוק כהן: חשוב להבין שאי אפשר לקבוע תאריך או מועד ספציפי, משום שהתנאים שצריכים להבשיל כדי שהחברה בת תוכל לפעול מאוד מאוד מורכבים וקשה להעריך אותם בזמן.

אתי בנדלר: מר ביאליסטוק, הפתרון שהצעתי ושננקט בחוק מסוים איפשר גמישות.

אתי בנדלר: מה היא הערכתם כרגע?

אתי בנדלר: תוך כמה זמן יתמלאו שלושת התנאים האלה?

אתי בנדלר: 6 חודשים?

אתי בנדלר: שנה?

אתי בנדלר: שנתיים?

אתי בנדלר: אפשר לצורך הדוגמה לקבוע שהיום ייקבע על ידי השר, ובלבד שלא יהיה מאוחר מ-1 בינואר 2014.

אתי בנדלר: לא יתקיימו התנאים האלה עד 1 בינואר 2014, ידחה השר בצו את המועד הקובע לתקופה שלא תעלה על 6 חודשים כל פעם.

אתי בנדלר: הדחייה תהיה באישור הוועדה.

ברוריה מנדלסון: לנו אין התנגדות לכך.

אתי בנדלר: אפשר למצוא כל מיני מנגנונים.

אתי בנדלר: יש איזה שהוא מנגנון שהגיתי אותו בזמנו בהקשר של חוק שירות נתוני אשראי.

כרמל שאמה-הכהן: מה קורה בשנה הזאת עד המועד הקובע?

אתי בנדלר: צריכים להתקיים כל התנאים.

ברוריה מנדלסון: מבחינת המצב בשטח המצב ימשיך כמו שהוא היום, זאת אומרת חברת הדואר תמשיך לתת את השירותים וחברת בנק הדואר תוכל להתחיל להעסיק עובדים.

ברוריה מנדלסון: היא תוכל להשיג הון.

ברוריה מנדלסון: כל האיסורים האלה מתבטלים.

ברוריה מנדלסון: המטרה של ביטול האיסורים היא על מנת לאפשר לה להגיע להסכם.

ברוריה מנדלסון: אם לא תהיה חברה אמיתית - היום יש חברה, אבל יש לה את כל האיסורים ואין לה עובדים - מי ינהל את המו"מ מטעמה על הסכם שירותים?

נתי ביאליסטוק כהן: גם סמכויות הפיקוח.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: איפה בא פה לידי ביטוי העניין של מעמד העובדים והזכויות שלהם?

כרמל שאמה-הכהן: אמורים להגיע איתם לאיזה שהוא הסדר במסגרת המהלך?

נתי ביאליסטוק כהן: ההסדר שצריך להגיע אליו צריך להגיע בין שתי הישויות המשפטיות: חברת האם וחברת הבת.

נתי ביאליסטוק כהן: אין בחקיקה הסדר ששומר על..

כרמל שאמה-הכהן: לא הסדר בחקיקה.

כרמל שאמה-הכהן: אמורים לחתום איתם איזה שהוא הסכם?

חגי עינת: כן, הסכם קיבוצי להעברת העובדים.

כרמל שאמה-הכהן: בין מי למי?

חגי עינת: בין חברת האם לחברת הבת שתקום.

כרמל שאמה-הכהן: בין שתי החברות.

חגי עינת: ועד העובדים וההסתדרות.

נתי ביאליסטוק כהן: העובדים, לא החברות.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין מי אמור לחתום על ההסכם.

חגי עינת: שתי החברות מול ההסתדרות וועדי העובדים.

כרמל שאמה-הכהן: מה המצב של ההליך הזה?

אורן לביאן: אנחנו בחקיקה חשבנו להסיר את החסם.

אורן לביאן: מבחינת המדיניות הסרנו את האיסור על חברת בנק הדואר להחזיק עובדים.

אורן לביאן: אנחנו בחקיקה לא קבענו אם היא תחזיק עובדים או לא תחזיק עובדים.

אורן לביאן: קבענו שלחברה הבת יהיה דירקטוריון בהוראת מעבר ושיושב-ראש הדירקטוריון של החברה הבת יודיע לשר שהוא הגיע להסכם בין חברת הדואר לבנק דואר.

אורן לביאן: יכול להיות שבשלב הראשוני מה שסביר להניח שיקרה הוא שכל השירותים יינתנו על ידי חברת הדואר.

אורן לביאן: יכול להיות שחברת הדואר תחליט להעסיק מספר עובדים בחברת הבת שיהיו הנהלה או תשתית ניהולית, יכול להיות שהיא תחליט על יותר עובדים כך שהמשרד האחורי יהיה יותר גדול.

כרמל שאמה-הכהן: בהנחה שעברו יותר עובדים, מה המעמד שלהם?

אורן לביאן: זה צריך להיסגר בין הנהלות החברות לוועדים.

אורן לביאן: אנחנו לא מתערבים.

אורן לביאן: זה צריך להיסגר ביניהם.

נתי ביאליסטוק כהן: יש יותר מהסדר אחד.

נתי ביאליסטוק כהן: זה לא בהכרח העברה, זו יכולה להיות השאלה.

נתי ביאליסטוק כהן: יש הרבה מאוד הסדרים שיכולים להיות.

נתי ביאליסטוק כהן: .

אורן לביאן: יכולים להיות הרבה הסדרים.

אורן לביאן: אנחנו במדיניות שלנו מעוניינים להסיר את החסם, לא להגביל את החברה הבת.

אורן לביאן: זה נתון להסדר והסכם בין הוועדים להנהלות החברות.

אורן לביאן: אני חושב שכך זה צריך להיות.

אורן לביאן: החוק הזה בא לקדם מדיניות של הסרת חסמים, לתת אפשרות לבנק הדואר להיכנס לתחומי פעילות אחרים ולהיות מקור הכנסה לחברת הדואר.

אורן לביאן: אנחנו לא סבורים שאנחנו צריכים להתערב בניהול.

אורן לביאן: אנחנו צריכים לקבע מדינית.

אורן לביאן: זה נתון להם.

אורן לביאן: זה יכול להיות עם מספר מצומצם של עובדים, זה יכול.

אורן לביאן: .

חגי עינת: הממשלה כן מתערבת.

חגי עינת: יש את רשות החברות ואת הממונה על השכר.

נתי ביאליסטוק כהן: זה תמיד.

אריאל יעקובי: זה מה שביקשנו מאדוני לפני יומיים לסייע בידנו.

אריאל יעקובי: אנחנו חושבים שנכון יהיה שיושב-ראש הוועדה יקצוב זמן שבו נוכל לעשות הסכם קיבוצי ושיתנה את ההפעלה בהסכם הקיבוצי.

אריאל יעקובי: אם אדוני ירצה כמו שהוא הציע לעשות תחנות בקרה שבהן נבוא לפה ונדווח.

אריאל יעקובי: .

אריאל יעקובי: ככל שזה תלוי בנו, אנחנו נכונים ומאוד מעוניינים שהחברה תתקיים.

אריאל יעקובי: אנחנו רוצים שהחברה תרוויח כסף.

אריאל יעקובי: העובדים רוצים לראות איתנות פיננסית לעתיד שלהם, איזה שהוא ביטחון פיננסי עתידי.

אריאל יעקובי: אנחנו מעוניינים שזה ילך.

אריאל יעקובי: אנחנו חושבים שאדוני צריך לעזור לנו לשים את ההגנות ואת המגננות.

אריאל יעקובי: אם לא נעשה בחוק את ההגנה בהסכם הקיבוצי אנחנו עלולים למצוא את עצמנו בטווחים ארוכים בבעיה מאוד קשה.

כרמל שאמה-הכהן: מה עמדת הממשלה אם נוסיף ל-3 התנאים שמפורטים לצורך המעבר לשלב השני את התנאי של ההסכם הקיבוצי שייחתם, כאשר לגבי התנאי הזה, להבדיל מהתנאים האחרים, אם לא יושלם עד למועד שהשר צריך בהתאם להצעה של היועצת המשפטית לבוא לוועדה ולבקש הארכה, השר יוכל לבקש מהוועדה להסיר בעוד שנה?

כרמל שאמה-הכהן: אם השר יגיד ששנה היה מו"מ אבל ארגוני העובדים לקחו את זה לנקודת קיצון ולא הגיעו להסכם ריאלי ולכן הוא מבקש הארכה, את התנאי הזה נוריד לו.

כרמל שאמה-הכהן: אם בעוד שנה נשמע את שני הצדדים והתמונה תיראה לא סבירה מצד דרישות העובדים, ועדת הכלכלה תוכל להסיר את התנאי הזה.

כרמל שאמה-הכהן: זה נראה לי משהו מאוזן.

נתי ביאליסטוק כהן: אני אגיד לך מה הקושי שלי עם הדבר הזה.

נתי ביאליסטוק כהן: התנאים האחרים הם תנאים שהשר יכול להורות על הסדרים חליפיים בגינם מתוקף הסמכויות שיש לו בחוק.

נתי ביאליסטוק כהן: לגבי הנושא של הסכם קיבוצי אני לא חושב שיש לו את הסמכות.

כרמל שאמה-הכהן: אני נותן לו תמיד את האפשרות לבוא לוועדה אחרי שכבר נהיה יותר חכמים ונראה איך הצדדים מתנהגים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן לתת לו פתח לפני כן.

כרמל שאמה-הכהן: מתי שהוא רוצה הוא יוכל לבוא לוועדה ולהגיד שעושים בסעיף שימוש לרעה שלא בתום לב ולכן הוא מבקש מהוועדה לאשר..

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה עם זה?

אורן לביאן: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

אורן לביאן: אנחנו נבדוק את ההצעה של אדוני היושב-ראש.

אורן לביאן: אנחנו עדיין חושבים שהמדיניות שהשר קובע לא צריכה להיות צד לעניין.

אורן לביאן: .

נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות מצב ש..

אורן לביאן: החברה הבת לא תוכל לתת את השירותים אם לא יהיה לה הסכם עם חברת הדואר.

אורן לביאן: היא חייבת להגיע להסכם כי אין לה כלום.

נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות מצב, אדוני, שלא יהיה הסכם קיבוצי בכלל, משום שהחברה הבת תבחן.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שאף אחד לא נגד אף אחד, אף אחד לא בא לפגוע באף אחד.

כרמל שאמה-הכהן: זה הכל כדי שאנשים ילכו אחרי שנגמור את החוק הזה ויוכלו לישון בשקט בידיעה שמקום העבודה שלהם לא בסכנה.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא עולה.

כרמל שאמה-הכהן: אין פה הוצאה תקציבית על הסעיף הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא עושה סעיף קשיח בגלל לקחי העבר.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא עושה סעיף קשיח שאין לכם מוצא ממנו.

כרמל שאמה-הכהן: אם ירגיש השר שהסעיף הזה מיותר, מכביד, מפריע, איבד את מטרתו או מישהו עושה בו שימוש לרעה, הוא יגיע לוועדה, ינמק את זה בפני חברי הוועדה וחברי הוועדה יצביעו.

אורן לביאן: את ההצעה של אדוני אנחנו נצא מכאן ונבדוק.

אורן לביאן: יכול להיות מצב, ואני ככה מניח וככה חושב, שעל מנת להתחיל את הפעילות במתכונת החדשה חברת הדואר אפילו עם מספר עובדים מצומצם של מנכ"ל, יועץ משפטי, מבקר פנים, חשב או אפילו פחות מזה, תתחיל את הפעילות באמצעות חברת הדואר, לא צריך.

אורן לביאן: .

כרמל שאמה-הכהן: על כמה עובדים מדובר?

נתי ביאליסטוק כהן: אדוני, יש פה אי הבנה.

נתי ביאליסטוק כהן: מדובר על הסכם קיבוצי שצריך להיות בחברת הבת.

נתי ביאליסטוק כהן: כרגע בחברה הבת אין עובדים.

נתי ביאליסטוק כהן: עצם הקמתה של חברת הבת.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: כשאתה אומר שחברת הבת תפעל במתכונת מצומצמת, על כמה עובדים מדובר?

נתי ביאליסטוק כהן: היא יכולה לעבוד גם עם 3 עובדים.

כרמל שאמה-הכהן: על זה אין ויכוח.

כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה שהיא תעבוד עם 3 עובדים גם בלי הסכם קיבוצי.

נתי ביאליסטוק כהן: חברת הבת יכולה לעבוד כרגע גם עם מספר מאוד מאוד מצומצם של עובדים.

כרמל שאמה-הכהן: עם זה אני לא רואה בעיה.

נתי ביאליסטוק כהן: ואז לא יהיה הסכם קיבוצי בכלל.

כרמל שאמה-הכהן: לכן אין צורך ואני פוטר אותך.

כרמל שאמה-הכהן: נכניס סעיף שעד מספר עובדים מסוים אין צורך בהסכם קיבוצי.

אתי בנדלר: ובלבד שהפעילות הזאת לא תבוצע באמצעות גורמי חוץ.

כרמל שאמה-הכהן: גורמי חוץ זה סעיף אחר.

נתי ביאליסטוק כהן: זה סעיף אחר.

כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על הגודל.

כרמל שאמה-הכהן: תגידו מה הגודל שמבחינת

כרמל שאמה-הכהן: כם לא חורג.

נתי ביאליסטוק כהן: אני לא יודע.

נתי ביאליסטוק כהן: זה מה שניסה אורן לומר.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא אמרתי לך כמה יהיה הגודל.

כרמל שאמה-הכהן: שאלתי אותך איפה הגבול שמבחינת יחסי עבודה מצריך הסכם קיבוצי.

אורן לביאן: אין לי את הידע ביחסי עבודה לענות לך על זה.

כרמל שאמה-הכהן: מה הגודל המקסימאלי כדי שהוא יעבוד במתכונת מצומצמת?

כרמל שאמה-הכהן: מה המקסימום?

כרמל שאמה-הכהן: 10? 20? כמה?

יואל נוה: במבנה המוצע בהצעת החוק יש שני שלבים.

יואל נוה: כך הציעה הממשלה.

יואל נוה: הממשלה הציעה שני שלבים.

יואל נוה: היא הציעה את השלב הראשון שבו החברה בת בכלל לא נותנת שירותים.

יואל נוה: הוא נועד כדי שהחברה בת תתארגן.

יואל נוה: מוסרת המגבלה על העסקת עובדים מתוך המניע שיהיה מישהו שיוכל לייצג את חברת הבת בכל המהלך הזה של ההתארגנות.

יואל נוה: זאת הכוונה, אם אני מבין נכון, של הממשלה.

יואל נוה: ישנו היום הקובע שבו נכנס החוק הרחב לתוקף.

יואל נוה: אם אני מבין נכון את אדוני, אתה מציע להוסיף לתנאים של היום הקובע את הנושא של ההסכם הקיבוצי.

יואל נוה: בשלב ההתארגנות מוסרת המגבלה על החברה להעסיק עובדים, אבל היא לא מסוגלת להעסיק עובדים.

יואל נוה: אין גם אף עובד שיכול לייצג אותה בשום תהליך של התארגנות.

לאה ורון: זה השלב שבו כל העובדים באים מחברת הדואר?

קריאה: לא בהכרח.

יואל נוה: יש פה את השלב הראשון שבו מוסרת המגבלה החוקית על העסקת העובדים.

יואל נוה: אין שום היגיון בשלב שבו החברה לא נותנת שירותים שהיא תתחיל לבנות איזה מהלך מקביל עם כמות גדולה מאוד של עובדים.

יואל נוה: אין פה שום היגיון כלכלי.

יואל נוה: אף אחד לא יעשה כזה דבר.

יואל נוה: לחברה אין יכולת להרוויח, לכן אין שום היגיון שהיא תעשה את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אז אין בעיה.

יואל נוה: אדוני מתייחס לאותם תנאים שחלים על היום הקובע, על היום שבו בעצם החוק כולו נכנס לתוקף והחברה הבת שכבר עומדת, נעשו ההסכמים הקיבוציים, הועברו העובדים ונעשה הכל, מתחילה בעצם לפעול.

יואל נוה: הפתרון הוא לא בלקצוב את כמות העובדים.

יואל נוה: הפתרון הוא די ברור.

יואל נוה: בשיטה הדו-שלבית שמוצעת בחוק, אם בסופו של דבר תחליט.

יואל נוה: .

כרמל שאמה-הכהן: מה שאתה אומר הוא שבשלב הראשון אין שום מצב שהיא תצטרך הסכם קיבוצי?

יואל נוה: צריך מישהו מטעם החברה בת כדי לעשות הסכם קיבוצי.

כרמל שאמה-הכהן: אני שואל אם כן או לא.

יואל נוה: אין צורך.

כרמל שאמה-הכהן: האם בשלב הראשון אין מצב שמול נציגי העובדים יהיה צריך הסכם קיבוצי?

אריאל יעקובי: כל עוד העובדים הם עובדי חברת האם.

אריאל יעקובי: .

כרמל שאמה-הכהן: מוגדרים בחוק שני מצבים, שני שלבים.

כרמל שאמה-הכהן: אתם מכירים את השלב הראשון?

כרמל שאמה-הכהן: אתם יודעים להתייחס אליו?

אריאל יעקובי: אין לנו בעיה עם השלב הראשון.

כרמל שאמה-הכהן: בשלב הראשון אין צורך בהסכם קיבוצי.

אתי בנדלר: זה בדיוק מתיישב עם מה שאדוני הציע.

אתי בנדלר: אדוני הציע להוסיף את התנאי הזה לשלב השני.

כרמל שאמה-הכהן: אני יודע, אבל אחרי זה הקשו עלי על השלב הראשון.

כרמל שאמה-הכהן: אין צורך בהקשיה הזאת.

יואל נוה: אין צורך בהקשיה בשלב הראשון.

יואל נוה: הרעיון נתן מענה לתקופת זמן שבה עושים הסכמים קיבוציים כדי לסדר את כל מבנה העסקה, דואגים להון שהוא התנאי לתחילת הפעילות ומקימים דירקטוריון באותו שלב כדי שיהיה אורגן שיוכל להתארגן ולפעול.

יואל נוה: כשכל התנאים מבשילים הולכים לשר, מבקשים את רשותו והוא קובע בצו שהחוק חל.

יואל נוה: זה המבנה שמציעה הממשלה.

יואל נוה: אם אני מבין נכון, אז אדוני הציע להוסיף את נושא ההסכם הקיבוצי עם התניה מסוימת.

יואל נוה: ההתניה הזאת חלה לגבי תחולתו של היום הקובע, לא לגבי תחולתו של החוק בשלב הראשון.

יואל נוה: אני חושב שזה יכול להיות.

יואל נוה: .

כרמל שאמה-הכהן: מקובל על כולם?

אתי בנדלר: חוץ מאשר נציגי הממשלה שאמרו.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: הם בודקים.

יואל נוה: הם בודקים, אבל לפחות ברמה של ההסתדרות.

יואל נוה: .

אתי בנדלר: מדובר בהסכם קיבוצי בין מי למי?

נתי ביאליסטוק כהן: בין חברת הבת לעובדי חברת הבת.

נתי ביאליסטוק כהן: .

קריאה: לא.

ששי שילה: יהיה הסכם משולש בין חברת האם, חברת הבת והעובדים.

יואל נוה: ברור, אין דרך אחרת.

יואל נוה: אם אתה רוצה להעביר עובדים מחברת האם לחברת הבת אתה חייב שכל החברות תהיינה בתוך העסק.

אתי בנדלר: החברה האם, החברה הבת, עובדי חברת האם ועובדי חברת הבת?

אריאל יעקובי: הסתדרות עובדי המדינה.

אתי בנדלר: אני צריכה לדייק בחקיקה.

אתי בנדלר: אני צריכה לדעת בדיוק.

אתי בנדלר: או שאני כותבת באיזה נושא הסכם קיבוצי לעניין העסקת עובדים בחברה הבת, או שאני כותבת בין מי למי.

אריאל יעקובי: הסכם קיבוצי בין חברה האם, חברה הבת, רשות החברות הממשלתיות, שהיא הבעלים, ובין ההסתדרות החדשה, הסתדרות עובדי המדינה וארגון עובדי הדואר.

אתי בנדלר: אני מעדיפה שתאמרו לי באיזה נושא יהיה ההסכם, לא למנות את כל הצדדים שלו.

כרמל שאמה-הכהן: לא יותר פשוט להגיד הסכמה של ארגון העובדים היציג?

אתי בנדלר: הסכם קיבוצי בדבר העסקתם של עובדים ב..

כרמל שאמה-הכהן: זו הסכמה שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על הסכמה שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: למה לקבוע מי הצדדים?

דפנה גלוק: מה שהם רוצים לקבוע זה שיהיה הסכם קיבוצי בדבר העסקת עובדי חברת הדואר בחברה הבת.

דפנה גלוק: זה מה שהם רוצים.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה שזה רק.

אריאל יעקובי: זה לא רק.

אתי בנדלר: הם רוצים שההסכם הקיבוצי, אם אני מבינה נכון, לא יאפשר לשכור עובדים חדשים לחברה הבת ולהזניח את עובדי חברת האם.

אתי בנדלר: זה מעבר לזה.

אתי בנדלר: זה הסכם קיבוצי לעניין העסקת עובדים בחברה הבת.

ששי שילה: לא.

ששי שילה: אנחנו מדברים על העברת העובדים.

ששי שילה: .

אריאל יעקובי: לעניין החוק והשלכותיו.

אתי בנדלר: אני לא כותבת.

אתי בנדלר: .

אריאל יעקובי: זה רחב מידי?

אתי בנדלר: כן.

ששי שילה: זה לעניין העברת העובדים מהחברה האם לחברה הבת.

אתי בנדלר: זה נכון?

אתי בנדלר: היו"ר מציע הסכם קיבוצי לעניין העברת עובדים מהחברה האם לחברה הבת.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הזה נועד להגן על העובדים, על האינטרס של ארגון העובדים.

כרמל שאמה-הכהן: למה לא למצות את זה בהסכמת ארגון העובדים?

כרמל שאמה-הכהן: אם לא תהיה הסכמה לא יהיה הסכם.

כרמל שאמה-הכהן: למה צריך לפרט את זה?

אתי בנדלר: אני עדיין צריכה לדעת לעניין מה.

כרמל שאמה-הכהן: כל הסכמה שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: אם הם לא רוצים לחתום.

כרמל שאמה-הכהן: .

אתי בנדלר: הסכם במה?

אתי בנדלר: הסכם לחלוקת מזון?

אתי בנדלר: אני חייבת לכתוב הסכם באיזה עניין, אני לא יכולה לכתוב.

אתי בנדלר: .

אריאל יעקובי: זה הסכם קיבוצי לעניין ההשלכות על כל העובדים.

אתי בנדלר: העיקרון ברור.

אתי בנדלר: אני אבדוק לאחר מכן את הנוסח המדויק, בסדר?

כרמל שאמה-הכהן: בסדר גמור.

ברק כלב: אני רק מציע שזה יועבר להערותינו כדי שנוכל להגיב בזמן אמת לפני שזה עובר.

ברק כלב: .

אתי בנדלר: אני מציעה שתשלחו לי בתום הישיבה או במהלך היום את הצעתכם ואני אבדוק אותה.

כרמל שאמה-הכהן: אתם יכולים להיות רגועים.

מיה פרי אלתרמן: המהות שצריכה להיות זה שהפעילויות של חברת הבת צריכות להתבצע באמצעות עובדי הדואר או באמצעות עובדים מושאלים של הדואר.

מיה פרי אלתרמן: ההסכם הקיבוצי אמור להסדיר את העניין הזה, את תנאי העסקה של העובדים המושאלים.

אורן לביאן: אנחנו בחוק אמרנו שה..

אורן לביאן: תעשה חברת הבת באמצעות חברת הדואר.

מיה פרי אלתרמן: לא, אבל כתבתם את המילים "או בעצמה".

כרמל שאמה-הכהן: חברים, אל תנהלו לי עכשיו את המו"מ.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא מעניין אותנו.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא מתערבים בפרטים.

כרמל שאמה-הכהן: אחרי שייגמר החוק ישב מי שצריך, ינסה לגבש הסכם.

כרמל שאמה-הכהן: לא תצליחו להגיע להסכם - לא יודע באשמת מי - יגיע השר בשלב הבא ויגיד לפטור אותו מהתנאי הזה.

כרמל שאמה-הכהן: או שכן או שלא.

כרמל שאמה-הכהן: אולי הוא יחשוב שעדיין העובדים צריכים את ההגנה והוא לא יבקש את זה.

כרמל שאמה-הכהן: מה מעניינים אותי עכשיו כל הפרטים האלה?

מיה פרי אלתרמן: נקודה משלימה לנושא של ההסכם הקיבוצי זה בעצם הסעיף שמדבר על איך החברה הבת מבצעת את.

מיה פרי אלתרמן: .

כרמל שאמה-הכהן: אל תרחיבי לי עכשיו את הדיון.

מיה פרי אלתרמן: אני לא מרחיבה את הדיון.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא דנים בזה כרגע.

כרמל שאמה-הכהן: זה סעיף אחר.

מיה פרי אלתרמן: אנחנו נעלה את זה שם.

ששי שילה: אני רוצה להבהיר איזו שהיא נקודה כי הדברים פה נאמרו קודם על מנהל בנק הדואר.

ששי שילה: החברה בשלב ההתארגנות תצטרך להעסיק מספר בכירים כדי שהם אלה שייצגו את החברה הבת.

כרמל שאמה-הכהן: בשלב ההתארגנות אין לך הגבלה.

שמעון פרגון: דיבר היושב-ראש, אם הבנתי נכון, על מספר הבכירים שיועסקו בחברת הבת.

שמעון פרגון: היום בחברת האם מעוגן בהסכם קיבוצי מספר הבכירים שמועסקים בה.

שמעון פרגון: אין הגבלה זה אומר.

שמעון פרגון: .

כרמל שאמה-הכהן: אמר המנכ"ל של בנק הדואר שבשלב המעבר.

כרמל שאמה-הכהן: שאלתי אתכם אם אתם מסכימים ואמרתם שכן..

שמעון פרגון: לגבי מספר העובדים המצומצם.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר שאין עובדים בשלב המעבר.

ברוריה מנדלסון: בשלב המעבר מתבטל האיסור שיהיה לעובדים.

ברוריה מנדלסון: יכול להיות שיהיה לה אחד רק לצורך המו"מ, יכול להיות שיהיה לה יותר.

שמעון פרגון: אם אני מבין נכון את דבריו של יושב-ראש הדירקטוריון, הוא שאל לגבי העסקת בכירים בחברת הבת.

שמעון פרגון: אם הבנתי לא נכון, אז אני.

שמעון פרגון: .

אורן לביאן: זה לפי כללי רשות החברות הממשלתיות.

אורן לביאן: חברת הבת היא חברה בבעלות מלאה של חברת הדואר.

אורן לביאן: חברת הדואר היא חברה ממשלתית בבעלות מלאה.

אורן לביאן: זה לפי הכללים של רשות החברות.

אורן לביאן: הם צריכים לסווג את חברת הבת.

שמעון פרגון: לפי הכללים של רשות החברות, אבל היום בחברת האם קיים הסכם קיבוצי על מספר הבכירים שמועסקים.

שמעון פרגון: זה לא un-limit.

שמעון פרגון: זה קיים.

שמעון פרגון: אני אומר משהו שהוא קיים.

שמעון פרגון: יושבים פה נציגי החברה, הם יאשרו את זה.

שמעון פרגון: הם לא יכולים להקים חברת בת ולהביא לנו לכאן 100 בכירים בעלי חוזים או לא יודע מה.

שמעון פרגון: צריך לעגן בהסכם מה התפקידים הנדרשים, מה בדיוק המטרה של הבכירים בתוך חברת הבת להוביל.

שמעון פרגון: ברור לנו שיהיה מנכ"ל, יהיה יועץ משפטי ויהיה סמנכ"ל לעניין הזה.

שמעון פרגון: צריך לעשות מבנה ארגוני ועליו לקבוע את מספר הבכירים בחברה.

אורן לביאן: החברה הבת כבר קיימת, עכשיו יוצקים לה תוכן.

אורן לביאן: החברה הבת היא חברה בבעלות מלאה של חברת האם.

אורן לביאן: על פי חוק החברות הממשלתיות, למיטב הבנתי - יושב פה יעקב גזית - חברת האם ממנה את הדירקטורים בחברה הבת באישור שרי האוצר והתקשורת.

אורן לביאן: תפקידו של הדירקטוריון לפקח ולהתוות את המדיניות.

אורן לביאן: הוא יצטרך להתוות את המדיניות של החברה בת.

שמעון פרגון: אני מבין למה מכוון חברי, אבל אני עדיין חוזר.

שמעון פרגון: .

אורן לביאן: אנחנו באמת לא חושבים שאנחנו צריכים להיות במגרש הזה.

אורן לביאן: אנחנו רוצים לתת לכם חופש ניהולי.

שמעון פרגון: חופש ניהולי זאת הגדרה יפה מאוד, אבל בסופו של תהליך אנחנו מדברים על העסקה של עובדים בכירים.

שמעון פרגון: אני חוזר כמו מנטרה על כך שבחברת האם ישנו הסכם קיבוצי.

שמעון פרגון: .

כרמל שאמה-הכהן: זה רק לתקופת המעבר.

שמעון פרגון: אני לא יודע.

שמעון פרגון: ומה אם זה רק לתקופת המעבר ולאחר מכן יהיה הסכם קיבוצי?

כרמל שאמה-הכהן: זה לא עניין מה אנחנו לא יודעים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו יודעים שכשיגיע השלב השני הם חייבים את ההסכם אתכם.

כרמל שאמה-הכהן: זה הגיוני שייקחו 100 אנשים בכירים ואחרי שנה יפטרו אותם?

שמעון פרגון: אדוני אמר שלאחר מכן יהיה צריך לעגן את זה בהסכם.

שמעון פרגון: בהחלט מקובל.

כרמל שאמה-הכהן: אם תבוא אחר כך עם השר והוא יגיד שהוא רוצה לבטל לך את ההגנה.

כרמל שאמה-הכהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אין חבר כנסת שלא ייתן לך הגנה כשתגיד לו שבתקופת המעבר לקחו 50 בכירים או לא יודע כמה ותראה לו מה עשו להם.

כרמל שאמה-הכהן: אתה תהיה הכי צודק בעולם.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא רואה עם זה עניין.

שמעון פרגון: אם הכל בסופו של תהליך מעוגן אין לנו שום בעיה, אדוני.

אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב) יהיו מספר שינויים.

אתי בנדלר: אני קודם מתחילה עם השינוי שאדוני הציע.

אתי בנדלר: יתווסף התנאי הרביעי שעניינו שנחתם הסכם קיבוצי.

אתי בנדלר: תתווסף הוראה נוספת שתאמר שהשר, באישור הוועדה, יכול לקבוע מועד קובע אף אם לא התקיים התנאי הנוסף הרביעי, אם נוכח כי..

כרמל שאמה-הכהן: אם נוכח שמבוצע בסעיף שימוש לרעה או שימוש לא סביר באישור הוועדה.

אתי בנדלר: כתבתי באישור הוועדה.

ברוריה מנדלסון: קשה להגדיר מה זה שימוש לא סביר.

אתי בנדלר: כי לא נחתם הסכם כאמור בשל.

אתי בנדלר: .

נתי ביאליסטוק כהן: בשל מה?

כרמל שאמה-הכהן: שימוש לא סביר זה בקצוות.

כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאנחנו מחפשים.

נתי ביאליסטוק כהן: אם הוא בחר לבוא לוועדה כנראה שהוא.

נתי ביאליסטוק כהן: .

אתי בנדלר: בשל מה?

אתי בנדלר: אני צריכה להתוות את שיקול הדעת.

ששי שילה: בשל התארכות.

ששי שילה: למה צריך סיבות?

אתי בנדלר: ודאי שצריך.

אתי בנדלר: אתה קובע תנאי.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא היה צריך להחליט לבד בחדר היינו מכניסים לו התוויות, אבל אם הוא בא לוועדה ומנמק, אז אין בעיה, הוא ינמק בוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: שיקול הדעת שלו מוגבל.

נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות שייווצר מצב שבו החוק לא ייכנס לתוקף.

כרמל שאמה-הכהן: זה היינו אך.

אתי בנדלר: אם נוכח כי בנסיבות העניין ראוי לעשות כן?

אתי בנדלר: אני בכל זאת צריכה לכתוב משהו שיגדיר מה הן נסיבות העניין.

ברק כלב: שישנה התארכות של התהליך.

ששי שילה: אם מצא לנכון שבנסיבות העניין ראוי לעשות כן.

קריאה: זה רחב מידי.

ברק כלב: זה צריך להיות משהו יותר קונקרטי שמבטא את מה שאמר היושב-ראש על איזה שהוא סוג של שימוש לרעה.

ברק כלב: זה יכול למשל לומר שישנה התמהמהות יתר, שישנה התמשכות של התהליכים לקראת חתימה על הסכם קיבוצי.

ברק כלב: צריך להיות משהו שמבטא את העובדה שזה לא באופן שרירותי, שזה תלוי באיזה שהוא דיאלוג עם מה שעשינו, אחרת אין שום היגיון.

ברק כלב: השר בפעם הראשונה שירצה להפעיל עלינו לחץ במו"מ יגיד שהוא הולך לוועדה.

ברק כלב: אנחנו לא רוצים את זה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא הולך לוועדה וגם אתם באים.

כרמל שאמה-הכהן: הוא לא סוגר את זה בחדרי חדרים.

כרמל שאמה-הכהן: הוא צריך לשטוח בפני הוועדה למה הוא הגיע לוועדה.

ברק כלב: זה נכון.

ברק כלב: בוא נציין שזה קורה רק אם הוא נוכח שישנה התמשכות בלתי סבירה במו"מ עד לחתימה על הסכם קיבוצי.

נתי ביאליסטוק כהן: אני מזכיר לך שיש שני צדדים בהסכם הזה.

נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות שההתמשכות תהיה לא מהצד של העובדים.

ברק כלב: בסדר, אני רק אומר שעדיין המנגנון הזה מבחינת השר נוח כי זה לשיקול דעתו.

ברק כלב: אם הוא נוכח שזה בלתי סביר הוא צריך לתת דין וחשבון, באמת להראות שיש פה איזה משהו בלתי סביר.

נתי ביאליסטוק כהן: אם אתה משאיר את זה לשיקול דעתו, שיבוא ויסביר את זה לוועדה.

אריאל יעקובי: אם תהיה התמשכות לא מהצד של העובדים, על אחת כמה וכמה.

אריאל יעקובי: .

כרמל שאמה-הכהן: בואו נשמע הצעות.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הצעות לגבי הליטוש של המילים?

נתי ביאליסטוק כהן: אם זה הולך לכיוון הזה.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: עוד לא הלך כלום.

נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר כמה שפחות לכבול את שיקול דעתו של השר.

כרמל שאמה-הכהן: שיקול דעתו של השר כבול מראש.

קריאה: שים לב שזה עדיין בשיקול דעתו.

כרמל שאמה-הכהן: השר פה בסך הכול מניע תהליך.

כרמל שאמה-הכהן: בלי אישור ועדה אי אפשר.

שמעון פרגון: אנחנו חושבים שאדוני הציע הצעה הגונה.

שמעון פרגון: אנחנו מבחינתנו עם ידיים נקיות לתוך התהליך.

שמעון פרגון: אנחנו מקבלים את ההצעה של אדוני.

ברק כלב: אנחנו, מצד אחד, משאירים לשר את היכולת להחליט, מצד שני תוחמים במשהו את שיקול הדעת שלו.

ברק כלב: אנחנו אומרים שאם ישנה התמשכות בלתי סבירה.

ברק כלב: .

כרמל שאמה-הכהן: אם נוכח כי לא נחתם הסכם כאמור בשל התמשכות בלתי סבירה של המו"מ לקראת כריתת ההסכם.

נתי ביאליסטוק כהן: אתה שם את חוסר הסבירות בהתמשכות.

ברק כלב: שים לב לא להתבלבל, ההגה עדיין בידיים של השר.

נתי ביאליסטוק כהן: אתה משייך את חוסר הסבירות להימשכות התהליך.

נתי ביאליסטוק כהן: אולי התנאים לא סבירים .

כרמל שאמה-הכהן: אם התנאים לא סבירים זאת התמשכות לא סבירה.

כרמל שאמה-הכהן: זה דבר גורר דבר.

ברוריה מנדלסון: צריך שיהיה כתוב אם בכלל נדרש הסכם קיבוצי.

ברוריה מנדלסון: רק להגיד שאנחנו מנסים להשיג את עמדת השר..

כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: את רוצה להוסיף שלא נדרש הסכם?

ברוריה מנדלסון: ככל שנדרש.

ברק כלב: אנחנו לא רוצים שיהיה כתוב שלא נדרש.

ברוריה מנדלסון: אם יהיו שני עובדים בבנק הדואר, אז.

ברוריה מנדלסון: .

אורן לביאן: אם יהיה הסכם להשאלת עובדים.

אורן לביאן: .

ברק כלב: הסתפקנו בזה שזה יהיה ביחס ליום הקובע, לא בשלב הראשון.

נתי ביאליסטוק כהן: אם יהיה הסדר להשאלת עובדים של עובדי חברת הדואר לא צריך יהיה הסכם קיבוצי בחברה הבת.

אריאל יעקובי: הוא יבוא לפה ויגיד שלא צריך, שהוא ויתר ושנשחרר אותו.

נתי ביאליסטוק כהן: אבל לא צריך כי יש הסכם.

כרמל שאמה-הכהן: ברור.

כרמל שאמה-הכהן: הכל באישור ועדה.

ברק כלב: שיהיה כתוב אלא אם כן הצדדים סיכמו.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, אתם מסבכים את המצב יתר על המידה.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה דבר אחד שהוא מהותי ומשמעותי, וזה הבלנס של אישור ועדה.

כרמל שאמה-הכהן: כל השאר זה זניח, תאמינו לי.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה שר שצריך לבוא ולשכנע ועדה.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא פשוט לשכנע ועדה להסיר הגנה מעובדים.

אתי בנדלר: השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע מועד קובע אף אם לא התקיים התנאי הנוסף הרביעי – כפי שנגדיר אותו - אם נוכח כי לא נחתם הסכם כאמור בשל התמשכות בלתי סבירה של המו"מ לכריתת החוזה, או אם הצדדים המיועדים לאותו הסכם הודיעו כי אין צורך בהסכם כאמור.

ברק כלב: הסכימו והודיעו שאין צורך.

אתי בנדלר: הם לא יודיעו אם הם לא סיכמו קודם.

אתי בנדלר: אם אתה מודיע, הוא מודיע והוא מודיע אני מניחה שזה נעשה בהסכם.

ברק כלב: אבל אז אנחנו נהיה בדיון פרשני אם ידענו שכן, אם ידענו שלא.

ברק כלב: זה לא דורש את הסכמתנו.

כרמל שאמה-הכהן: למה בכלל צריך להכניס את כל המילים האלו?

כרמל שאמה-הכהן: למה לסבך?

כרמל שאמה-הכהן: השר יבוא לוועדה ויקבל אישור או לא יקבל אישור.

כרמל שאמה-הכהן: למה צריך לסבך את זה ואחרי זה על זה יעשו כל מיני..? יהיו פה כל הנימוקים וכל השיקולים.

נתי ביאליסטוק כהן: אתם מבקשים לכבול את שיקול דעתו לעצם הפנייה לוועדה.

נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר שיפנה לוועדה.

אתי בנדלר: לא תהיה מנימוקים?

כרמל שאמה-הכהן: לא צריך.

כרמל שאמה-הכהן: הוא פונה אלי היום בנימוקים על תקנות ועל דברים?

כרמל שאמה-הכהן: הוא חייב בהסבר לציבור ולחברי הכנסת כשהוא יבוא לפה.

אתי בנדלר: אתה פוטר אותו.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: כללי הסבירות חלים עליו בכל מקרה בכל החלטה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא שר.

ברק כלב: אני כן רוצה לתחום.

ברק כלב: אני רוצה להבנות את שיקול הדעת שלו כך שהוא יאמר שהוא לא יכול בפעם הראשונה שיש..

כרמל שאמה-הכהן: מראש שיקול הדעת שלו מובנה.

כרמל שאמה-הכהן: לא רק מובנה, אלא כפוף, שזה יותר ממובנה.

כרמל שאמה-הכהן: במובנה אתה עוד איכשהו אחרי זה צריך להתווכח איתו אם הוא בתוך המבנה.

כרמל שאמה-הכהן: פה הוא כפוף לאישור ועדה בכנסת.

ברק כלב: יש שני דברים.

ברק כלב: אחד מהם זה מנגנון בקרה, השני זה שיקול דעת של הגורם שמביא את זה למנגנון הבקרה.

ברק כלב: לשניהם יש מקום להסדר משפטי.

כרמל שאמה-הכהן: תמיד אתה יכול לתקוף אותו.

כרמל שאמה-הכהן: ברור שהשיקולים צריכים להיות ממן העניין.

ברק כלב: השאלה היא מה הוא מן העניין.

כרמל שאמה-הכהן: אני רואה שהניסוח של הדברים מכניס פה.

כרמל שאמה-הכהן: .

אריאל יעקובי: אנחנו הולכים עם היושב-ראש, רק היינו מציעים שיהיה מחודד וברור שהוועדה קובעת.

אתי בנדלר: הוועדה מאשרת, לא קובעת.

אתי בנדלר: השר קובע.

אריאל יעקובי: מאשרת זה קובעת.

נתי ביאליסטוק כהן: השר קובע, הוועדה מאשרת.

נתי ביאליסטוק כהן: למה שהוא יקבע אם הוועדה לא תאשר?

כרמל שאמה-הכהן: אפשר להתקדם?

אתי בנדלר: אני אכתוב משהו מאוד כללי.

אתי בנדלר: אני אכתוב אם נוכח כי בנסיבות העניין ראוי לעשות כן.

ברוריה מנדלסון: במקום התמשכות תהליכים?

אתי בנדלר: כן, במקום התמשכות תהליכים.

אתי בנדלר: השר, באישור הוועדה, יהיה רשאי לקבוע מועד קובע אף אם לא התקיים התנאי הנוסף הרביעי אם ראה כי בנסיבות העניין ראוי לעשות כן.

כרמל שאמה-הכהן: החדשות זה שהשר לא מתנגד שזה יהיה באישור ועדה.

נתי ביאליסטוק כהן: השר לא מתנגד.

אתי בנדלר: באשר למנגנון קביעת המועד הקובע, מה אדוני מחליט?

אתי בנדלר: אני מזכירה את נקודת המוצא.

אתי בנדלר: כרגע קביעת המועד הקובע היא דבר שבשיקול דעתו המוחלט של השר כך שבאופן תיאורטי יכול להיות שלא ייקבע בכלל תאריך קובע.

כרמל שאמה-הכהן: שיקול הדעת של השר הוא מוחלט אם התנאים מתקיימים.

כרמל שאמה-הכהן: אם התנאים מתקיימים הוא לא צריך אותנו, הוא לא צריך לשאול אותנו כלום.

אתי בנדלר: ברור.

אתי בנדלר: עד איזה מועד אם התנאים מתקיימים?

אתי בנדלר: 5 שנים?

אתי בנדלר: 10 שנים?

אתי בנדלר: שנתיים?

אתי בנדלר: שלוש?

כרמל שאמה-הכהן: דיברו פה על שנה.

אתי בנדלר: אחרי שנה הוא יצטרך לדחות.

אתי בנדלר: .?

כרמל שאמה-הכהן: אחרי שנה הוא יצטרך להפעיל את תהליך הדחייה.

אתי בנדלר: אותו תהליך שתיארתי קודם שנעשה פחות או יותר בחוק שירות נתוני אשראי.

כרמל שאמה-הכהן: אתם אמרתם שנה.

נתי ביאליסטוק כהן: לא צריכים רק שנה, זה יכול להיות קודם.

כרמל שאמה-הכהן: הוא יוכל גם לפני כן.

ברוריה מנדלסון: אנחנו יודעים שכולם מתכנסים תמיד לתאריך הקובע.

כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים פחות?

כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה.

נתי ביאליסטוק כהן: אחרי שנה הוא צריך לבוא להאריך.

נתי ביאליסטוק כהן: אתה חייב לגמור את זה תוך שנה.

נתי ביאליסטוק כהן: אם לא מסתייע.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול גם אחרי חודש להגיד שכל התנאים התקיימו.

נתי ביאליסטוק כהן: כרגע לא קוצבים בזמן כלום.

כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים פחות משנה?

קריאה: שנה.

ברוריה מנדלסון: ברור לכם מה יקרה.

ברוריה מנדלסון: הדיונים יתחילו רק בעוד 11 חודש.

כרמל שאמה-הכהן: זה כבר עניין שלכם, אף אחד לא אומר לכם.

אריאל יעקובי: השר צריך להגיד לכם להתחיל..

נתי ביאליסטוק כהן: הקונסטרוקציה שבנויה כרגע בחוק באה ואומרת שאם תוך חצי שנה לא מגיעים להסכמות האלה השר יכול לכפות הסדרים.

נתי ביאליסטוק כהן: זה לא מתבטל.

נתי ביאליסטוק כהן: הוא עדיין אחרי חצי שנה יכול.

נתי ביאליסטוק כהן: מה שאתם באים ואומרים זה שאם לא קרה הסכם והשר לא כפה הסדר, הוא צריך לבוא בחלוף שנה ולהאריך את ההסדר הזה.

כרמל שאמה-הכהן: בדיוק.

נתי ביאליסטוק כהן: בסדר גמור.

נתי ביאליסטוק כהן: מובן, ברור ומקובל.

קריאה: מה זה להאריך את ההסדר?

אריאל יעקובי: לא מובן.

אריאל יעקובי: מה זה לכפות הסדר?

כרמל שאמה-הכהן: זה לא בהסכם הזה.

ברוריה מנדלסון: לכפות הסכם שירותים, להגיע להסכם.

קריאה: הסכם בין החברות.

קריאה: אחרי חצי שנה מודיעים.

קריאה: זה קיים.

נתי ביאליסטוק כהן: זה קיים כרגע.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על הסעיף?

אתי בנדלר: אני לא כל כך הבנתי.

אתי בנדלר: אני מבינה תהליך שבו קובעים מועד ובאים לוועדה ומבקשים לדחות את המועד.

כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאמרנו.

כרמל שאמה-הכהן: אמרנו שנה.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין שוב.

אתי בנדלר: מועד התחילה יהיה בעוד שנה?

נתי ביאליסטוק כהן: לא.

כרמל שאמה-הכהן: לא קבע השר תאריך קובע תוך שנה מיום פרסום החוק, הוא צריך לבוא ולהאריך.

אתי בנדלר: את מה להאריך?

כרמל שאמה-הכהן: את הזכות שלו להאריך מועד קובע.

נתי ביאליסטוק כהן: לדחות את היום הקובע.

אתי בנדלר: הוא לא יכול לדחות תאריך שלא קיים.

כרמל שאמה-הכהן: היום הקובע.

כרמל שאמה-הכהן: .

אתי בנדלר: אני מציעה שהיום הקובע יהיה שנה מיום התחילה.

אתי בנדלר: השר יהיה רשאי להקדים אם יתקיימו התנאים בתוך השנה בלי אישור הוועדה, ובלבד שיפרסם על כך 30 ימים מראש בתקנה.

אתי בנדלר: הוא יקבע בצו את המועד הקובע בתאריך מוקדם משנה.

מיה פרי אלתרמן: הפתרון הזה פוגע באיזון.

אתי בנדלר: תמיד הקביעה למועד הקובע זה קיום כל התנאים.

אתי בנדלר: אם בתום השנה לא יתקיימו התנאים ידחה השר את המועד הקובע.

ברוריה מנדלסון: הוא רשאי לדחות באישור הוועדה.

אתי בנדלר: הוא לא רשאי.

אתי בנדלר: הוא ידחה קטגורית.

ברוריה מנדלסון: ואם הוועדה לא תאשר לו?

אתי בנדלר: הרעיון הוא שהוועדה תאשר לו, אבל היא תדע מה התנאים ותוכל אולי גם להפעיל את השפעתה ללחוץ על מי מהצדדים או ככל שצריך כדי שיתקיימו התנאים.

נתי ביאליסטוק כהן: אמרת שמה שמפריע זה שיש איזה שהוא משהו שלא קצוב בזמן.

נתי ביאליסטוק כהן: צריכים להתקיים נסיבות מסוימות כדי שהיום הקובע יחול.

נתי ביאליסטוק כהן: יכול להיות שהחברות לא יספיקו.

נתי ביאליסטוק כהן: .

אתי בנדלר: לא יתקיימו התנאים תוך שנה.

נתי ביאליסטוק כהן: אם השר יחשוב שיש הצדקה וצריך להאריך את התקופה מהיום הקובע, הוא יבוא ויבקש מכם להאריך את התקופה שבה צריך לחול היום הקובע, הוא לא יבקש לדחות את היום הקובע.

כרמל שאמה-הכהן: זה היינו אך.

לאה ורון: זה אותו דבר.

ברק כלב: ובלבד שאנחנו לא עוקפים בזה את תנאי היסוד.

נתי ביאליסטוק כהן: לא עוקפים את תנאי היסוד.

ברוריה מנדלסון: ברור.

ברוריה מנדלסון: התנאים נשארים אותם תנאים, רק התנאי הרביעי יכול להתבטל.

אתי בנדלר: אנחנו לא מדברים רק על התנאי הרביעי, אנחנו מדברים גם על התנאי הראשון, השני והשלישי שאם הם לא יתקיימו לא תהיה ברירה אלא לדחות את התאריך הקובע.

אתי בנדלר: התנאים האלה הם תנאים הכרחיים לקביעת התאריך הקובע.

נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו הבאנו מצב שבו התאריך הקובע לא נקבע, הוא ייקבע בהודעת השר על כך שיתקיימו התנאים.

נתי ביאליסטוק כהן: את באה ואומרת שלא ראוי לא לקצוב את זה בזמן.

נתי ביאליסטוק כהן: המטרה היא לא לבוא ולומר.

נתי ביאליסטוק כהן: .

לאה ורון: הוועדה החליטה על שנה מיום התחילה.

אתי בנדלר: זאת לא הטענה שלי.

אתי בנדלר: הטענה שלי היא שלא ייתכן להשאיר לשיקול דעת מוחלט את עצם הכניסה של חוק שהכנסת מחוקקת לאיזו שהיא קביעה של שר שיכול שתהיה ויכול שלא תהיה.

ברק כלב: כבר עכשיו זה לא שיקול דעת מוחלט.

ברק כלב: כבר עכשיו זה 30 יום מהיום שמתקיימים התנאים המקדימים.

אתי בנדלר: אם הם לא יתקיימו אף פעם החוק לא ייכנס לתוקפו.

ברק כלב: זה החשש שלי מההערה שלך.

נתי ביאליסטוק כהן: מאחר ולא קבענו כי אנחנו לא יודעים להעריך את הזמן – זה יכול להיות קצר משנה, זה יכול להיות ארוך משנה – את מבקשת שבחלוף.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: בוא תסביר לי מה קורה אם לא מתקיימים התנאים.

ברוריה מנדלסון: אני לא מבינה מה הבעיה.

ברוריה מנדלסון: בתום שנה השר מגיע לוועדה ואומר שלא התקיימו ומבקש להאריך.

נתי ביאליסטוק כהן: השאלה מה ברירת המחדל, כי אתי ביקשה לקבוע שברירת המחדל תהיה שהיום הקובע יהיה תוך שנה, אלא אם כן יבוא השר..

נתי ביאליסטוק כהן: אני אומר שיבוא השר..

אתי בנדלר: אלא אם כן יתקיימו התנאים.

אתי בנדלר: אם לא יתקיימו התנאים כולם יבוא השר לוועדה וידחה בצו, באישור הוועדה, את המעד הקובע.

כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא ידחה, מה יקרה?

מיה פרי אלתרמן: אם לא מתקיימים התנאים, איך ייכנס לתוקף?

מיה פרי אלתרמן: מה המשמעות של כניסה לתוקף?

מיה פרי אלתרמן: לא צריך לקבוע מועד.

כרמל שאמה-הכהן: בלי התקיימות התנאים.

כרמל שאמה-הכהן: .

ברק כלב: זה מועד שרירותי.

כרמל שאמה-הכהן: מה קורה אם התנאים לא מתקיימים?

כרמל שאמה-הכהן: איך אתם יוצאים מהפלונטר הזה?

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של זה?

ברוריה מנדלסון: המצב נשאר כמו היום.

כרמל שאמה-הכהן: התארגנות עד אין סוף?

ברוריה מנדלסון: החברה ממשיכה לתת את השירותים.

ברוריה מנדלסון: החברה הבת לא יכולה לתת שירותים נוספים כמו שהיא רוצה לתת.

ברוריה מנדלסון: היא תעשה את השיקולים שלה באיזון מה היא מעדיפה.

ברוריה מנדלסון: לנו זה מאוד עצוב.

אתי בנדלר: זאת אומרת שהמחוקק יחוקק והיא תעשה לפי שיקול דעתה.

ברוריה מנדלסון: אין לי כלים.

ברוריה מנדלסון: אין דרך.

ברוריה מנדלסון: החברה הבת לא יכולה לתת שירותים אם לא מתקיימים התנאים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: המחוקק דורש תנאים שיתקיימו.

אורן לביאן: אני אנסה להסביר.

אורן לביאן: יש 4 תנאים.

כרמל שאמה-הכהן: דבר על 3 תנאים, הרביעי לא קשור לעניין הזה.

אורן לביאן: במידה והם לא מגיעים להסדר הם צריכים להודיע תוך 6 חודשים והשר, באישור שר האוצר, יכול להורות להם איך להגיע להסכם לעניין השירותים וההסדרים.

אתי בנדלר: יכול.

אורן לביאן: על זה יש מנגנון.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: יש מנגנון שנתון לשיקול דעת השרים.

נתי ביאליסטוק כהן: הוא יכול, אבל שר האוצר יכול לא להסכים.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שאנחנו נותנים סמכות לשר להשאיר את המצב במצב התארגנות עד אין סוף.

כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם זה טוב לכם.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של זה?

אורן לביאן: עצם זה שיש 6 חודשים לשר, למשרד להתערב.

אורן לביאן: .

כרמל שאמה-הכהן: זה בסעיף הראשון.

כרמל שאמה-הכהן: מה בסעיף השני?

אתי בנדלר: גם בסעיף הראשון יש לו 6 חודשים, אחר כך זה עניין של שיקול דעת.

אתי בנדלר: זה שיקול דעת של שני שרים.

אתי בנדלר: מספיק שאחד יתנגד כדי שלא יוכלו להפעיל את הסמכות.

אורן לביאן: הסעיף השני זה הדירקטוריון של החברה הבת.

אורן לביאן: יש רשות החברות.

אורן לביאן: דירקטוריון חברת האם צריך למנות.

אורן לביאן: אני מניח שרשות החברות.

אורן לביאן: .

לאה ורון: הסעיף השני זה ההון המזערי.

לאה ורון: הסעיף השלישי זה הדירקטוריון.

אורן לביאן: לסעיף השלישי התשובה היא רשות החברות.

אורן לביאן: בסעיף ההון המזערי צריך לבחון איזה הון מזערי.

אורן לביאן: אי אפשר לבוא היום ולהגיד מה ההון המזערי, כי אם יחליטו שחברת הדואר נותנת את כל השירותים as is ויש מספר מצומצם של עובדים, אני מניח שיידרש הון רק כנגד הסיכונים, מה שקיים היום לחברת הדואר והיא שומרת אותו.

אורן לביאן: אם יידרשו פעילויות אחרות שהחברה תעשה בעצמה, כמו שיידרש הון חוזר, יצטרכו למצוא הסדרה לזה.

אורן לביאן: לחברה הבת מוקצה היום תקציב השקעות.

אורן לביאן: היא תידרש לתקציב השקעות.

כרמל שאמה-הכהן: בוא נסכם את זה, נתכנס לשורה התחתונה.

כרמל שאמה-הכהן: עברו שנתיים, לא הצליחו להתקיים התנאים והשר לא הכריע, מה המצב הזה אומר?

אורן לביאן: לפי מה שהצענו היום הקובע לא נכנס.

אורן לביאן: .

אתי בנדלר: ועברו 5 שנים.

אורן לביאן: אנחנו נשתמש בסמכויות שיש לנו.

כרמל שאמה-הכהן: אתה יותר אינטליגנט מזה.

כרמל שאמה-הכהן: בא שר שלא רוצה להשתמש.

כרמל שאמה-הכהן: .

קריאה: החברה האם לא מינתה דירקטורים.

כרמל שאמה-הכהן: בוא נטפל בזה.

כרמל שאמה-הכהן: תציעו סנקציות.

כרמל שאמה-הכהן: תגידו שהחוק בטל, אלא אם כן זה משרת את האינטרס של הציבור.

ברוריה מנדלסון: גם החוק כמו שהוא היום.

ברוריה מנדלסון: .

אורן לביאן: האינטרס של הציבור זה שימשיכו להינתן שירותי בנק הדואר באופן סדיר וראוי כמו היום.

אורן לביאן: זה האינטרס הציבורי, לכן נולדה הוראת המעבר.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של זה שיישארו בתנאי מעבר עד אין סוף?

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פשוט מאפשרים את זה עכשיו בחוק.

ברוריה מנדלסון: יש עליה פיקוח.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מחילים את הוראות הפיקוח.

ברוריה מנדלסון: הציבור יוצא נשכר גם.

ברוריה מנדלסון: .

כרמל שאמה-הכהן: צריך איזו סנקציה מעל אותו שר על מנת שידע שהוא לא יכול להישאר.

כרמל שאמה-הכהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע, יהיו עליו לחצים פוליטיים ולא יודע מה.

נתי ביאליסטוק כהן: אולי כל עוד לא חל היום הקובע יתייצב השר אחת לשנה ויודיע לוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות אם לא נקבע יום קובע עד תאריך מסוים?

ברק כלב: אולי חובת דיווח כל 6 חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: דיווח לא שווה כלום.

אורן לביאן: המשמעות המעשית, אדוני היושב-ראש, זה שחברת הדואר וחברת בנק הדואר לא יוכלו להרחיב את הפעילות.

אורן לביאן: אני עובד איתם כבר 4 שנים.

אורן לביאן: בפעילויות שנראות מינוריות יש קושי להרחיב את הפעילות.

אורן לביאן: כולם רוצים להרחיב את השירותים ולהנגיש אותם.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים בקרה.

אתי בנדלר: כולנו אופטימיים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים בקרה ברורה וחדה.

כרמל שאמה-הכהן: כמו שעשינו בדברים אחרים כך אנחנו רוצים בנושא הזה.

כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם אפשר להגיד שעד תאריך מסוים, נניח 2030?

כרמל שאמה-הכהן: לא נקבע יום קובע.

כרמל שאמה-הכהן: לא משנה למה, כולם אנשים טובים, אבל מה קורה?

כרמל שאמה-הכהן: האם החוק בטל ויצטרכו להתחיל חקיקה מחדש?

כרמל שאמה-הכהן: שיבינו מה המשמעות.

קריאה: לא כדאי.

כרמל שאמה-הכהן: גם עד 2030?

קריאה: החוק בטל.

כרמל שאמה-הכהן: אני שואל אותך.

כרמל שאמה-הכהן: זה עדיין לא מקובל עליך שאני אגיד לך שעד 2030 אין חוק..?

נתי ביאליסטוק כהן: זה כל כך דרמטי שאני לא יודע להגיד לך תשובה.

נתי ביאליסטוק כהן: המשמעות שהחוק בטל זה להתחיל אותו מחדש.

ברוריה מנדלסון: אנחנו פוגעים גם בציבור.

כרמל שאמה-הכהן: תגיד לי, אם לא יישמת חוק במשך שנים, מה ההבדל אם הוא בטל או לא בטל?

כרמל שאמה-הכהן: אותו שר יידע שאם הוא לא מקדם את זה, לא נותן לזה תשומת לב, סדר עדיפות, לא חותך עניינים ומכריע, אז החוק יתבטל.

ברוריה מנדלסון: אם החוק יתבטל אנחנו פוגעים בציבור.

כרמל שאמה-הכהן: ובזה שזה בתקופת מעבר עד אין סוף לא פוגעים בציבור?

ברוריה מנדלסון: פחות.

כרמל שאמה-הכהן: למה?

ברוריה מנדלסון: בתקופת המעבר הציבור מרוויח.

כרמל שאמה-הכהן: מה הוא מרוויח?

ברוריה מנדלסון: סמכויות פיקוח שאין היום, סמכויות עיצום כספי שאין היום.

ברוריה מנדלסון: הציבור לא מרוויח את אפשרות הרחבת השירותים.

כרמל שאמה-הכהן: זאת כבר אמירה אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: השאלה אם אין מחלוקת סביב השולחן לגבי כך שבתקופת המעבר הציבור מרוויח לעומת המצב היום.

ברוריה מנדלסון: אין ספק בעניין.

יעקב מרגי: לציבור זה לא משנה כלום.

יעקב מרגי: יכול להיות שהחוק לא ייכנס לתוקף.

ברוריה מנדלסון: היום הקובע, לא החוק.

יעקב מרגי: יכול להיות שהיום הקובע לא יגיע לעולם.

יעקב מרגי: צריך להבין ששלושת הסעיפים הראשונים מדברים בסופו של דבר על מערכת הסכמים שהדואר צריך לגבש – הנהלת הדואר, דירקטוריון הדואר.

יעקב מרגי: אין היום חברת בנק הדואר.

יעקב מרגי: זה לא הסכם בין שני צדדים.

יעקב מרגי: אין היום, כמו שאמר מנכ"ל בנק הדואר, אורגן שנקרא בנק הדואר עם דירקטוריון, עם מנכ"ל שרואה אינטרס אחר מחברת הדואר.

יעקב מרגי: בסוף חברת הדואר בסיוע של רשות החברות, משרד האוצר ומשרד התקשורת צריכה לגבש מערכת הסכמים כך שחברת בנק הדואר תיבנה בצורה המיטבית.

יעקב מרגי: הסבירות שהתנאים האלה יתמלאו היא סבירות גבוהה יותר.

יעקב מרגי: בסעיף הרביעי של נושא העובדים להכפיף את היום הקובע להסכם קיבוצי כזה או אחר בין העובדים לחברה.

יעקב מרגי: .

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מת עליו.

יעקב מרגי: זה לא שאני מת עליו, אני פשוט מתנגד.

יעקב מרגי: אני לא מכיר דבר כזה ממקום אחר.

יעקב מרגי: אני מתפלא על משרד התקשורת שמוכן..

לאה ורון: בחוק של הרכבת הוא קיים.

כרמל שאמה-הכהן: מר גזית, לסעיף הזה יש חלק שני שאומר שלממשלה יש סמכות לבקש מהוועדה בלי הליך מסובך, באישור ועדה, בלי חקיקות, בלי ועדות שרים ובלי כל החסמים והבלמים האחרים, להסיר את הסעיף הזה.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים, אדוני, כמו שאמרה עו"ד מנדלסון ממשרד התקשורת, שמה שיקרה זה שבעוד שנה נשב פה, יבואו נציגי העובדים, תבוא החברה, אולי יבואו משרד האוצר ומשרד התקשורת, וננהל את המו"מ על העניין הזה.

ברוריה מנדלסון: זה לא מה שאמרתי.

יעקב מרגי: זה מה שאני אומר.

יעקב מרגי: יושבים פה נציגי העובדים, יושבת פה ההסתדרות .

יעקב מרגי: מדובר בוועד גדול.

יעקב מרגי: לא מפטרים כל כך מהר ולא מעבירים.

יעקב מרגי: אני לא ראיתי שאפשר להזיז עובד בדואר לא מחברה לחברה בת אלא מפרויקט לפרויקט בכזאת מהירות ובכזאת זריזות.

יעקב מרגי: לא נגמרו הכלים הארגוניים להסתדרות ולוועד העובדים לפעול במצב בו הם נפגעים.

יעקב מרגי: אני לא חושב שצריך להכניס כניסה לתוקף של חוק ולהכפיף אותו להסכם קיבוצי כזה או אחר.

יעקב מרגי: אף אחד לא מתכוון לעשות את השינוי הארגוני הזה בלי לדבר עם העובדים.

יעקב מרגי: יש עוד נושאים שקשורים בחברת הדואר שנמצאים בדיונים בין החברה לעובדים והמשרדים השונים.

יעקב מרגי: אני מניח שגם זה יעלה על הפרק.

יעקב מרגי: אני לא חושב שחוק כנסת צריך להיות כפוף להסכם קיבוצי כזה או אחר.

יעקב מרגי: זה יביא למצב שבעוד שנה נשב פה כולנו וננהל מו"מ עם העובדים על יישום חוק.

יעקב מרגי: אני רוצה להזכיר ליושב-ראש ועד העובדים ולכולם.

יעקב מרגי: מדובר פה בסוף במנוע צמיחה הכרחי.

יעקב מרגי: אם רוצים לשמור על הבית, וזה האינטרס שלכם בראש וראשונה, אתם צריכים להיות הראשונים שדוחפים לזה שהחוק הזה ייכנס לתוקף, ימומש ויביא לפיתוח של בנק הדואר.

יעקב מרגי: לדעתי אתם לא שם.

שמעון פרגון: אני מאוד מודה על הדאגה לוועד העובדים ולחברת הדואר, אבל אם אני מבין מדבריך, מכובדי, אז כל מה שאתה אומר זה לדבר עם העובדים ולרוץ קדימה.

שמעון פרגון: טוב או לא טוב עם העובדים זה לא רלוונטי.

שמעון פרגון: בחברת הדואר יש 7000 משפחות.

שמעון פרגון: מחובת כל השולחן הזה – זה הקו שהוביל היושב-ראש – היא גם לשמור על פרנסתם.

שמעון פרגון: הדרך שאתה מציע היא דרך לא דרך.

שמעון פרגון: אני רוצה גם הערה לגבי הקטע של הציבור, אם נפגע או לא נפגע.

שמעון פרגון: אני קודם כל שואל בהגדרה מה זה הציבור שגברתי שהתכוונה שהוא נפגע.

ברוריה מנדלסון: הוא לא נפגע.

שמעון פרגון: את אמרת שהוא ייפגע אם וכאשר יהיה המצב הקיים.

נתי ביאליסטוק כהן: אם החוק יבוטל.

ברוריה מנדלסון: אם החוק יבוטל.

ברוריה מנדלסון: אם יהיה פחות פיקוח יש סיכוי.

ברוריה מנדלסון: .

שמעון פרגון: הציבור מבחינתי זה אותו ציבור שדיבר עליו מר לביאן שמקבל את השירותים דרך סניפי הדואר.

שמעון פרגון: הציבור הזה לא נפגע בשום מצב, הוא ימשיך לקבל נאמנה את כל השירותים שלו דרך סניפי הדואר.

ברוריה מנדלסון: לא דיברתי על קבלת השירותים, דיברתי על אפשרויות הפיקוח ועל אופן מתן השירותים.

שמעון פרגון: זה לא ציבור נפגע.

ברוריה מנדלסון: בעקיפין.

שמעון פרגון: אולי בעקיפין הציבור ייפגע כאשר מקימים כרגע חברה.

שמעון פרגון: .

נתי ביאליסטוק כהן: מר פרגון, אתה פשוט מכוון למקום הלא נכון.

נתי ביאליסטוק כהן: מה שעו"ד מנדלסון אמרה זה שבמצב של ביטול החוק לעומת המצב של השארה ארוכת טווח של תקופת הביניים, המצב של השארת תקופת הביניים עדיף על ביטול החוק.

נתי ביאליסטוק כהן: זה מה שהיא אמרה.

נתי ביאליסטוק כהן: הציבור ייפגע פחות מהשארת תקופת הביניים לאורך זמן מאשר מביטול החוק.

נתי ביאליסטוק כהן: היא לא אמרה שום דבר רע..

שמעון פרגון: חלילה, לא אמרתי שהיא אמרה, ניסיתי רק להגדיר את הציבור.

נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו מדברים על הציבור.

נתי ביאליסטוק כהן: הדאגה שלנו היא לציבור.

שמעון פרגון: גם שלנו.

שמעון פרגון: אנחנו רואים את זה עין בעין.

אריאל יעקובי: אני חושב שאדוני והצוות שלו מכוונים נכון כשהם שואלים מה יקרה במידה ולא נגיע למימוש כל התנאים.

אריאל יעקובי: מר גזית הזכיר ללא חשש שהוועדה מסמיכה ושיבוא לפה השר ויסביר.

אריאל יעקובי: כך הוועדה צריכה לנהוג.

אריאל יעקובי: אותו דבר גם לגבי הביצוע של הפקידות הבכירה.

אריאל יעקובי: על מה אנחנו מדברים?

אריאל יעקובי: אנחנו מדברים על מצב שהוועדה הזאת יושבת ועמלה.

אריאל יעקובי: הכנסת מחוקקת חוק על מנת לעשות טוב לציבור.

אריאל יעקובי: נעשה את החוק.

אריאל יעקובי: רק סעיף אחד מתוך ה-4 יהיה בפיקוח, כל היתר forever?

אריאל יעקובי: אף אחד לא יצטרך להסביר הסברים?

אריאל יעקובי: ההיפך.

אריאל יעקובי: אני חושב שאדוני עושה נכון.

אריאל יעקובי: צריך לבוא ולהגיד תקופה.

אריאל יעקובי: אני, אגב, קטונתי לייעץ בעניין הזה.

אריאל יעקובי: צריך להגיד שאחרי שנה, אחרי שנתיים יבואו להסביר.

אריאל יעקובי: למה יש הסתדרות, אדוני?

אריאל יעקובי: כדי שיהיה את מי להאשים.

אריאל יעקובי: כשלא הולך משהו תמיד אומרים שההסתדרות לא בסדר.

אריאל יעקובי: אנחנו עדים כבר למקומות שעשינו הסכם קיבוצי, הכל היה מוכן ואפשר היה להניע את המרכבה אבל עדיין לא מניעים.

אריאל יעקובי: עדיף לנו שיבואו האנשים שמקבלים חוק לידיים ויסבירו.

אריאל יעקובי: יכול להיות שיש מקום בלי להטיל סנקציה.

אריאל יעקובי: עצם ההסבר הוא סנקציה.

אריאל יעקובי: אם יצטרכו לבוא ולדווח אחת לתקופה, להגיד למה זה תקוע, זאת כבר סנקציה מספיק טובה.

כרמל שאמה-הכהן: מאחר ובתקופת המעבר אין פגיעה באינטרס של אף אחד, עד כמה שאני יודע פה, אין צורך בפקיעת החוק.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נכניס אלמנט של דיווח לוועדה.

אתי בנדלר: של אישור.

אתי בנדלר: אני מציעה שהיום הקובע יהיה שנה מיום התחילה, אולם השר יהיה רשאי לקבוע בצו יום קובע מוקדם יותר אם התקיימו התנאים המפורטים בפסקאות (1)-(4).

ברק כלב: עשינו פה bypass מאוד משמעותי במה שאמרת כרגע.

כרמל שאמה-הכהן: למה לא הקשבת טוב?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא ראיתי פה שום bypass.

כרמל שאמה-הכהן: אם התקיימו 4 תנאים התנאי שלך התקיים.

אתי בנדלר: אם התקיימו 4 התנאים לפני תום אותה שנה הוא יהיה רשאי בהודעה של 30 ימים מראש לקבוע בצו את מועד התחילה לתנאים האלה בפסקאות (1)-(4).

אתי בנדלר: לא התקיימו התנאים המוקדמים ביום הקובע, זאת אומרת בתום שנה ממועד התחילה, ידחה השר, בצו, באישור הוועדה, את היום הקובע לתקופה של 6 חודשים כל פעם עד שיתקיימו התנאים המוקדמים, כאשר תהיה הוראה מיוחדת בקשר לתנאי הרביעי, כפי שסוכם קודם, דהיינו.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: למה צריך פה אישור ועדה?

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות אם לא אישרה הוועדה?

ברוריה מנדלסון: אין משמעות.

ברוריה מנדלסון: הוועדה היא בשביל לדווח ולנמק.

אתי בנדלר: אישור הוועדה בעניין הזה נדרש כשהשר יבוא בתום לב אחרי שבדק את כל הנסיבות, אחרי שראה ואחרי שהוועדה תשתכנע שהתנאים האלה לא התקיימו בשל נסיבות רציניות וכו'.

אתי בנדלר: הוועדה יכולה לבוא ולהגיד שהיא לא מאריכה את המועד הקובע בעוד 6 חודשים אלא בעוד 3 חודשים כדי שיסיימו עד אז את כל מה שצריך לסיים.

אתי בנדלר: התאריך הקובע יהיה אז בתום 3 חודשים, או כשהוא יבוא שוב לוועדה.

אתי בנדלר: הלחץ, הדיווח והדיון שהוועדה מפעילה הם הכלי הטוב ביותר בנסיבות העניין.

אתי בנדלר: לרבע לגמרי את המעגל אני לא יכולה.

אתי בנדלר: אני יכולה לעשות את זה אליפטי.

אתי בנדלר: עד כאן מגיעה היצירתיות שלי.

אתי בנדלר: אם יש רעיון יותר טוב אני אשמח לשמוע.

אתי בנדלר: עד עכשיו אף אחד לא הצליח למצוא רעיון יותר טוב לעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: לא צריך את אישור הוועדה לדיווח.

אתי בנדלר: האלמנט הזה של דיון בוועדה.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: דיון בוועדה כן.

כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על חובת דיווח.

אתי בנדלר: דיווח זה שום דבר.

אתי בנדלר: הוא ידווח בכתב שהוא מודיע שהוא דוחה את התאריך הקובע.

כרמל שאמה-הכהן: דיווח בוועדה.

אתי בנדלר: זה המשמעות של האישור.

כרמל שאמה-הכהן: דיווח לא צריך אישור.

כרמל שאמה-הכהן: לי יש בחוק הוד"לים חובת דיווח של השר האחראי כל 4 חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: אני צריך לאשר לו משהו?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מצביע לו על כלום.

כרמל שאמה-הכהן: חובתו להגיע.

אתי בנדלר: אדוני יחליט מה שהוא רוצה.

אתי בנדלר: מניסיוני בכל החוקים שבהם נקבעה חובת דיווח לוועדה מה שעושים זה שבסדר היום מודיעים לחברי הכנסת שהתקבל דיווח לפי חוק.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: תכתבי שיהיה דיווח בפועל.

אתי בנדלר: מה זאת אומרת דיווח בפועל?

אתי בנדלר: שלא התקבל.

כרמל שאמה-הכהן: שהמשרד צריך לבוא.

כרמל שאמה-הכהן: .

אתי בנדלר: הוא ידווח לוועדה והיושב-ראש בגלל שאין צורך באישור לא ישים את זה על סדר היום, לא יקבע את זה על סדר היום.

אתי בנדלר: מה המשמעות?

אתי בנדלר: הוא ידחה את התאריך הקובע.

כרמל שאמה-הכהן: אם הכנסת לא רוצה לפקח אי אפשר להכריח אותה.

אתי בנדלר: אלא אם כן כתוב באישור.

כרמל שאמה-הכהן: הוא גם יכול לא לכנס כשיש אישור.

כרמל שאמה-הכהן: זה לעשות צחוק מהעבודה.

כרמל שאמה-הכהן: היא מאשרת משהו שאין לו משמעות.

כרמל שאמה-הכהן: מי צריך את האישור שלה?

כרמל שאמה-הכהן: העניין פה זה רק האלמנט של הדיווח.

כרמל שאמה-הכהן: אין פה מה לאשר, אין פה משמעות לעניין של לאשר.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתה מאשר או לא מאשר לו זאת אותה תוצאה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא באמת יצחק עליך.

אתי בנדלר: זאת לא אותה תוצאה.

לאה ורון: כשקובעים מנגנון של אישור והשר יודע שהוועדה יכולה להגביל אותו.

לאה ורון: .

אתי בנדלר: או לא לאשר לו.

לאה ורון: להגיד לו שהוא מבקש שנה, אבל אנחנו מבקשים 4 חודשים בלבד.

אתי בנדלר: או לא לאשר לו בכלל.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות?

אתי בנדלר: המועד הקובע ייכנס.

כרמל שאמה-הכהן: הוא לא יכול להיכנס אם התנאים האלה לא מולאו.

אתי בנדלר: במקרה הזה הוא כן ייכנס.

כרמל שאמה-הכהן: את יוצרת כשל בתוך החוק.

אתי בנדלר: אני לא יוצרת.

לאה ורון: המשמעות היא סעיף 88..

כרמל שאמה-הכהן: אם אין הון עצמי, איך ייכנס החוק לתוקף?

נתי ביאליסטוק כהן: זה עלול לפגוע בציבור יותר מאשר.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אם לא מונה דירקטוריון, איך ייכנס החוק לתוקף?

כרמל שאמה-הכהן: שהוא לא יבוא?

כרמל שאמה-הכהן: שהוא לא ידווח?

כרמל שאמה-הכהן: יש פה תנאים בסיסיים שהוא חייב למלא אותם.

כרמל שאמה-הכהן: ברגע שתקופת המעבר לא פוגעת באף אחד ואולי אפילו מועילה ביחס לביטול החוק, צריך רק להטיל עליו חובת דיווח.

כרמל שאמה-הכהן: אם את רוצה לנסח את זה איך שאת רוצה אני יאשר שהוא יבוא אפילו בעצמו לדווח לוועדה כך שזה יהיה דיווח אמיתי וישאלו אותו שאלות.

כרמל שאמה-הכהן: הציבור ישפוט אותו, חברי הכנסת ישפטו אותו.

כרמל שאמה-הכהן: לשר התקשורת שבא לפה יש דברים שבוע לפני או שבוע אחרי שהוא צריך אישור לגביהם.

אתי בנדלר: הוועדה תקיים דיון בדיווח בנוכחות השר?

אתי בנדלר: זה מה שאדוני אומר?

כרמל שאמה-הכהן: כן, אין לי בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: זה מספיק חשוב.

אתי בנדלר: נקבע תקדים חדש.

אתי בנדלר: זה לא יהיה באישור.

ברק כלב: זה מנגנון מצוין לעוד כמה מקומות שבהם הבית הזה צריך לפקח על שרים.

אתי בנדלר: השר ידווח על כוונתו לדחות או על דחייה?

כרמל שאמה-הכהן: דחייתו.

אתי בנדלר: על דחיית המועד הקובע לוועדה.

לאה ורון: והנימוקים לכך.

כרמל שאמה-הכהן: זה ברור.

אתי בנדלר: וינמק את הדחייה בדיון שתקיים הוועדה בהשתתפותו.

נתי ביאליסטוק כהן: אפשר להסתפק בהשתתפות נציגו או נציגיו?

אתי בנדלר: אתה רוצה בהשתתפות השר עצמו?

כרמל שאמה-הכהן: השר או מנכ"ל משרדו.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר תמיד לסדר לו את זה צמוד לדיון שהוא ממילא צריך להשתתף בו או אוהב להגיע.

אתי בנדלר: זה כדי להבטיח שהמנגנון הזה של הדחייה לא יהיה כל כך פשוט, שהוא ייעשה בכובד ראש, שייעשה מאמץ אמיתי לקיים את התנאים האלה.

לאה ורון: למה..?

כרמל שאמה-הכהן: השר או המנכ"ל זה היינו אך.

כרמל שאמה-הכהן: אם השר עסוק.

כרמל שאמה-הכהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אם המנכ"ל הוא זה שמלווה את התהליך באופן ספציפי.

כרמל שאמה-הכהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אחד משניהם הוא בר סמכא לעניין .

כרמל שאמה-הכהן: אני מקווה שלא נגיע לסעיף הזה בפועל.

נתי ביאליסטוק כהן: הזכרנו בדיון הקודם איזו שהיא סוגיה.

נתי ביאליסטוק כהן: רשות המסים ביקשה לבוא ולהבהיר.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר להצביע?

אתי בנדלר: כן.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הסעיף עם כל התיקונים שהוצבעו והוסכמו בוועדה?

כרמל שאמה-הכהן: בעד – פה אחד אושר פה אחד.

אריאל יעקובי: אנחנו נשלח לכם הצעות.

אתי בנדלר: הסעיף יאמר שנחתם הסכם קיבוצי בקשר ל..

אריאל יעקובי: ההשלכות על..

אתי בנדלר: לא השלכות.

אתי בנדלר: זה לא ניסוח של חקיקה.

אתי בנדלר: בקשר להעברת עובדים או בקשר להעסקת עובדים בחברה הבת.

ברק כלב: ליישום תיקון החוק.

אתי בנדלר: אין דבר כזה ליישום תיקון החוק.

אתי בנדלר: זה לא הסכם קיבוצי.

אתי בנדלר: הסכם קיבוצי לא נחתם בקשר ליישום הוראות חוק.

אריאל יעקובי: בכל הקשור לעובדים.

אתי בנדלר: איפה?

אתי בנדלר: זה שוב רחב מידי.

אתי בנדלר: זה צריך להיות משהו שקשור להעסקת העובדים בחברה הבת, או בקשר להעברת עובדים מהחברה האם לחברה הבת.

אתי בנדלר: זה אחד משני אלה.

כרמל שאמה-הכהן: תעבירו לה את כל ההצעות שלכם.

כרמל שאמה-הכהן: לא עכשיו את הניסוח.

קריאה: אנחנו רק מבקשים לאשר את הנוסח.

אריאל יעקובי: זה עובדי חברת האם וחברת הבת.

אריאל יעקובי: עוד אין עובדים בחברת הבת.

אתי בנדלר: אני מבינה, אבל לא מדובר על הסכם קיבוצי חדש של העסקת עובדים בחברה האם.

אתי בנדלר: מדובר על הסכם קיבוצי שמעביר עובדים מהחברה האם לחברה הבת, או מעסיק עובדים בחברה הבת.

אתי בנדלר: אלה שני הנושאים הרלוונטיים.

כרמל שאמה-הכהן: לא דרך זה משנים את ההסכם הקיבוצי של הדואר.

אתי בנדלר: רק על זה אנחנו מדברים.

כרמל שאמה-הכהן: מה יש עם רשות המסים?

לאה ורון: רגע, אדוני, סעיף 56.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות לגבי סעיף 56.

קריאה: שתי האופציות הן שונות מבחינת העובדים שיועסקו בחברת הבת.

קריאה: זה או שעובדי חברת הדואר מבצעים את העבודה של חברת הבת, או שעובדי חברת הדואר מושאלים לחברת הבת.

קריאה: אין כוונה מבחינת נציגות העובדים שתהיה העברה בין מעבידים.

קריאה: זה עניין של מו"מ.

אתי בנדלר: אני לא יודעת.

אתי בנדלר: אנחנו לא מסכמים פה את תוצאות המו"מ.

כרמל שאמה-הכהן: אל תיכנסו ליותר מידי פרטים.

נתי ביאליסטוק כהן: אם יש השאלה ואין העברה.

נתי ביאליסטוק כהן: .

אריאל יעקובי: לכן הצעתי את המילה "השלכות".

כרמל שאמה-הכהן: אני לא רוצה לשמוע עכשיו שום הצעות.

כרמל שאמה-הכהן: תעבירו לה אחרי זה בכתב.

אתי בנדלר: זה רחב מידי.

כרמל שאמה-הכהן: ההחלטה של הוועדה ברורה.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי הניסוח אני סומך על היועצת המשפטית.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות לגבי סעיף 56, לגבי כך שמועד התחילה יהיה יום פרסומו?

כרמל שאמה-הכהן: אין הערות, הסעיף אושר.

משולם ברוך: בהמשך לדיון שהיה בתחילת השבוע רצינו להבהיר מספר נקודות קטנות לעניין אופן הטיפול בנושא הפיצול.

משולם ברוך: דעתנו היא שהנושא מוסדר היום בפקודת מס הכנסה בחלק ה2, סעיפים 103-105 .

משולם ברוך: יש כאן את סעיף 103 שקובע שהמנהל, בהתייעצות עם מנהל רשות החברות, רשאי לאשר כי הוראות חלק זה, זאת אומרת הוראות שעוסקות במיזוג ובפיצול.

משולם ברוך: .

לאה ורון: איזה סעיף בהצעת החוק שמונחת על שולחן הוועדה?

משולם ברוך: סעיף 37.

ברוריה מנדלסון: הכוונה היא בעצם להבהיר שלא נדרשים תיקוני חקיקה נוספים כי חלות סמכויות בהוראות חוק אחרות.

במשולם ברוך: בדיוק.

כרמל שאמה-הכהן: אם לא צריך, תגיד שלא צריך וזה מספיק.

משולם ברוך: מבחינתנו לא צריך.

משולם ברוך: ההסדר שמוצע בפקודה נותן מענה.

משולם ברוך: יש גם סעיפים שמתייחסים לחברות ממשלתיות שמעניקים הקלות נוספות.

כרמל שאמה-הכהן: בדקת את הסוגיה ואין צורך בשום שינוי חקיקה?

משולם ברוך: כרגע אין צורך בשינוי חקיקה.

משולם ברוך: בהתאם לסעיף 115(ג) לחוק הדואר יש סמכות לשר האוצר, בהתאם לתנאים שקבועים בסעיף, לפטור ממסים או מקנסות כאלה ואחרים, ישירים ועקיפים, בהתאם לתנאים הקבועים בחוק.

אתי בנדלר: האם דבריו של נציג רשות המסים אומרים שיש איזה שהוא סעיף שהוועדה אישרה שמבקשים לבטל אותו?

משולם ברוך: לא.

משולם ברוך: אין צורך בתיקוני חקיקה נוספים.

ברוריה מנדלסון: היה חשש בחברת הדואר שנדרש תיקון חקיקה נוסף מעבר לנוסח היום.

אתי בנדלר: זה בא לומר שלא צריך.

אתי בנדלר: .

משולם ברוך: בדיוק.

משולם ברוך: לא צריך כלום.

נתי ביאליסטוק כהן: הוועדה הצביעה כבר על הנוסח.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, הנושא תם.

כרמל שאמה-הכהן: לא צריך למשוך כל דבר.

יונה גושן: אנחנו רק רוצים לבקש שאותו סעיף יועבר גם אלינו לאישורנו בנוגע להסכם הקיבוצי.

אתי בנדלר: אני מודיעה שהנוסח לא יועבר.

אתי בנדלר: אני אקבל ולא אחזיר.

קריאה: זה בסדר, אנחנו יכולים להציע נוסח.

יונה גושן: גם אנחנו מבקשים להציע נוסח.

אתי בנדלר: אני לא אעביר את הנוסח לפני הכנסתו.

כרמל שאמה-הכהן: מאחר ואני מציג את החוק במליאה אני יכול להבטיח לכם שהנוסח יהיה תואם בדיוק למה שהתכוונתי, הצבעתי והוועדה אישרה.

כרמל שאמה-הכהן: לא יהיה משהו אחר.

כרמל שאמה-הכהן: אתם יכולים לעזור בניסוח, אבל אתם לא מאשרים אותו.

כרמל שאמה-הכהן: אם אני ארגיש שהניסוח הסופי אחרי כל התהליך הוא לא טוב, יש את הכלים התקנוניים לתקן אותו.

יונה גושן: אנחנו מבקשים רק להציע את ההצעה שלנו.

כרמל שאמה-הכהן: תהיו רגועים.

כרמל שאמה-הכהן: 58.

רועי ברית: 58.

רועי ברית: הוראת שעה והוראות מעבר (א) בתקופה שמיום התחילה ועד היום הקובע, יקראו את החוק כך: (1) בסעיף 15 – (א) בכל מקום יבוא "החברה" במקום "החברה הבת"; (ב) לעניין סעיף 88ה2, במקום "סעיף 88ב1" יבוא "סעיף5ג".

רועי ברית: (2) בסעיף 17 – בכל מקום יבוא "החברה" במקום "החברה הבת"; (3) בסעיף 22(2)(ב) – במקום "עד (5)" יבוא "עד (4)"; (4) בסעיף 22(5) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (5) בסעיף 22(6)(ג) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (6) בסעיף 24 – (א) לעניין סעיף 88יג – במקום "לפעילותה של החברה הבת ובכלל זה פיקוח על קיום ההוראות לפי חוק זה ולפי ההיתר לשירותים כספיים, בידי החברה הבת" יבוא "לפעילותן של החברה והחברה הבת בכל הנוגע לשירותים הכספיים, ובכלל זה פיקוח על ההוראות לפי חוק זה ולפי הרישיון הכללי שהוענק לה"; (ב) לעניין סעיף 88יד – (1) בסעיף קטן (א) – במקום "ניהולה ופעילותה התקינים של החברה הבת ואת השמירה על עניינים של מקבלי השירותים הכספיים ובכדי למנוע פגיעה ביכולתה של החברה הבת לקיים את התחייבויותיה" יבוא "ניהולן ופעילותן התקינים של החברה והחברה הבת ואת השמירה על עניינים של מקבלי השירותים הכספיים ובכדי למנוע פגיעה ביכולתן של החברה והחברה הבת לקיים את התחייבויותיהן"; (2) בסעיף קטן (ב)(1)(ג) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (3) בסעיף קטן (ב)(2) – במקום "מהחברה הבת" יבוא "מהחברה"; (3) בסעיף קטן (ב)(2) – במקום "מהחברה הבת" יבוא "מהחברה"; (4) בסעיף קטן (ד) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה".

רועי ברית: (ג) לעניין סעיף 88טו(ד) – במקום "ביכולתה של החברה הבת לקיים את התחייבויותיה" יבוא "ביכולתן של החברה והברה הבת לקיים את התחייבויותיהן בכל הנוגע לשירותים הכספיים"; (ד) לעניין סעיף 88יז – במקום "פעילותה של החברה הבת, יבוא "פעילותן של החברה והחברה הבת בכל הנוגע לשירותים הכספיים"; (ה) לעניין סעיף 88יח – במקום "רואה חשבון מבקר של החברה הבת" יבוא "רואה חשבון מבקר של החברה ושל החברה הבת" ובמקום "פעילותה של החברה הבת" יבוא "פעילותן של החברה והחברה הבת בכל הנוגע לשירותים הכספיים"; (ו) לעניין סעיף 88כ – (1) בסעיף קטן (א) – במקום "החברה הבת תגיש" יבוא "החברה והחברה הבת יגישו", ובמקום "החלה עליה" יבוא "החלה עליהן"; (2) בסעיף קטן (ג) – במקום "החברה הבת" יבוא "החברה"; (ז) לעניין סעיף 88כא(1) – (1) לעניין סעיף קטן (א) – במקום "נודע לחברה הבת כי קיים חשש סביר שעובד מעובדיה או מעובדי החברה, סוכן דואר, או נושא משרה בה, או בחברה היה מעורב במעילה" יבוא "נודע לחברה או לחברה הבת כי קיים חשש סביר שעובד מעובדיהן, סוכן דואר או נושא משרה בהן היה מעורב במעילה הנוגעת לשירותים הכספיים או לכספים כמשמעותם בסעיף 88יא" ובמקום "של החברה הבת" יבוא "של החברה או של החברה הבת"; (2) לעניין סעיף קטן (ג) – במקום "נכסי החברה הבת ונכסים המוחזקים בה או המנוהלים על ידה" יבוא "נכסים של החברה והחברה הבת ונכסים המוחזקים בהן או המנוהלים על ידן".

רועי ברית: (7) בסעיף 27(4) - לענין סעיף קטן (ד), יבוא "החברה" במקום "החברה הבת או החברה".

רועי ברית: (ב) החל ביום הקובע, ועד שיינתן לחברה הבת היתר לשירותים כספיים לפי סעיף 88ב, יחולו על החברה הבת הוראות הרישיון הכללי שהוענק לחברה, הנוגעות לשירותים הכספיים כהגדרתם ערב יום התחילה, בשינויים המחויבים, והחברה הבת תהיה מחויבת לפעול ולתת שירותים כספיים כהגדרתם בסעיף 1 בחוק, בהתאם להוראות האמורות כפי שניתנו ערב יום התחילה; (ג) תקנות וכללים שנקבעו לפי חוק הדואר, התשמ"ו-1986 , ותקנות וכללים שנקבעו לפי חוק בנק הדואר, התשי"א-1951..

אתי בנדלר: הכללים הם לא לפי חוק בנק הדואר?

אתי בנדלר: למה אני צריכה לכתוב תקנות וכללים?

אתי בנדלר: לפי זה גם חקיקת משנה היא לפי חוק הפרשנות.

דפנה גלוק: הוראות.

אתי בנדלר: אנחנו נבדוק את זה.

ברוריה מנדלסון: כללי הדואר.

פרלי שר: יש מדריך הדואר.

ברוריה מנדלסון: זאת הייתה הכוונה כאשר כתבו כללים.

ברוריה מנדלסון: לבנק הדואר יש כללים.

ברוריה מנדלסון: תקנות זה תקנות.

דפנה גלוק: זה צריך להיות הוראות.

דפנה גלוק: ככה זה בחוק המדיניות הכלכלית שמחייה את ההוראות.

אתי בנדלר: אתם תסבירו אחר כך למה הכוונה.

אתי בנדלר: אנחנו נתאים את הנוסח.

רועי ברית: ..

רועי ברית: כפי שהוחלו על החברה לפי הוראות סעיף 23(ג) לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, שעניינם שירותים כספיים, והיו בתוקף ערב היום הקובע, ימשיכו לעמוד בתוקפם ויחולו לעניין השירותים הכספיים לפי חוק זה, בשינויים המחויבים ובשינוי זה; בכל מקום, במקום "החברה" יבוא "החברה הבת", והכל אלא אם כן בוטלו או שונו לפי כל דין.

כרמל שאמה-הכהן: הסבר לסעיף.

ברוריה מנדלסון: בסעיף (א) מדובר בתיקונים להוראות חוק שכבר הצבענו עליהם בהצעת החוק.

כרמל שאמה-הכהן: זה הכל טכני פה?

ברוריה מנדלסון: זה לא ממש טכני.

ברוריה מנדלסון: עד היום הקובע יש לנו את מצב הביניים שהחברה ממשיכה לתת את השירותים הכספיים, לכן אנחנו צריכים להחיל חלק מהוראות החוק ביחס לחברה, מה שבנוסח החוק המוצע חלות ביחס לחברה הבת.

ברוריה מנדלסון: יש פה תיקונים שמחילים את סמכויות הפיקוח על החברה, את השירותים.

אורן לביאן: את ההוראות הצרכניות.

ברוריה מנדלסון: בהוראות הצרכניות.

ברוריה מנדלסון: זה בעיקר ההוראות.

ברוריה מנדלסון: המטרה של סעיף קטן (ב) זה שכשנגיע ליום הקובע אחרי שנה והממשלה עוד לא הספיקה להכין לחברה הבת היתר, החברה הבת תוכל לפעול לפי הרישיון שהוענק לחברה ויחולו עליה כל ההוראות כמו שהן חלות היום על החברה ביחס לשירותים הכספיים.

ברוריה מנדלסון: אני רוצה להבהיר - אני עוד אתייעץ עם היועצת המשפטית לגבי הנוסח שכתבנו היום בכל הנוגע לשירותים הכספיים אם זה מספיק - כי ברישיון קיימות הוראות כלליות של העדר אפליה או כל מיני הוראות.

ברוריה מנדלסון: ברור שהן יצטרכו לחול ביחס לשירותים הכספיים.

ברוריה מנדלסון: זאת הייתה הכוונה.

ברוריה מנדלסון: אם צריכים לשפר את הנוסח אני אתייעץ עם היועצת המשפטית של הוועדה.

ברוריה מנדלסון: יש הוראות ברישיון שמחייבות לתת שירותים כספיים מסוימים.

ברוריה מנדלסון: אם מעבר לזה צריך להבהיר אנחנו נבהיר.

ברוריה מנדלסון: הכוונה ב-(ג) הייתה שיש לנו הוראות, תקנות וכללים שנקבעו לפי חוק הדואר או לפי חוק בנק הדואר.

ברוריה מנדלסון: חוק בנק הדואר בוטל במסגרת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004.

ברוריה מנדלסון: אז הייתה הוראת מעבר ואמרו שהתקנות שנקבעו לפי חוק בנק הדואר ימשיכו לחול.

ברוריה מנדלסון: הן ימשיכו לחול עכשיו גם על החברה הבת לאחר היום הקובע.

ברוריה מנדלסון: אני יודעת שזה קצת טלאי על טלאי.

פרלי שר: יש תקנות כאלו שעדיין בתוקף.

ברוריה מנדלסון: נכון, יש תקנות כאלו.

פרלי שר: הסדרים לפתיחת חשבונות וכיוצא בזה.

אורן לביאן: התקנות התפעוליות של בנק הדואר תקפות.

ברוריה מנדלסון: תקנות גם לפי חוק הדואר.

ברוריה מנדלסון: יש לנו את תקנות השירותים הכספיים הבסיסיים – זה מה שעכשיו אני זוכרת – שימשיכו לחול.

ברוריה מנדלסון: אנחנו רוצים שהתקנות ימשיכו לחול על החברה הבת.

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש הערות, התנגדות לסעיף הזה?

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

כרמל שאמה-הכהן: מה עוד נשאר לנו?

לאה ורון: בקשות לדיון מחדש.

כרמל שאמה-הכהן: אין סעיף שלא אושר?

כרמל שאמה-הכהן: הכל אושר.

ברק כלב: יש עדיין כמה דברים שאנחנו מנסים להגיע איתם להסכמות בעניין זכויות העובדים, דברים שמעניינים אותנו.

כרמל שאמה-הכהן: קודם כל לפי סדר היום.

כרמל שאמה-הכהן: הוועדה מאשרת את כל הבקשות לדיון מחדש .

לאה ורון: שהן מ-א' עד ט', סעיפים 10,22,15,24,34,11 ו-28.

כרמל שאמה-הכהן: בסעיף 10 לעניין סעיף א.

כרמל שאמה-הכהן: מה השינוי שרצו פה?

אתי בנדלר: מי ביקש את השינוי בסעיף 10?

אתי בנדלר: הבקשה מטעם היושב-ראש, רק מי יזם את זה?

נתי ביאליסטוק כהן: העובדים.

ברק כלב: נציגות העובדים ביקשה לשנות את סעיף 10.

ברק כלב: אני מדבר על סעיף 10(3).

ברק כלב: אנחנו רצינו שהשירותים יוענקו רק באמצעות החברה, לא באמצעות חברת הבת.

ברוריה מנדלסון: אתה מתכון ל-(א1)(1).

ברוריה מנדלסון: התנאי של ההסכם הקיבוצי לא יפתור את זה?

ברק כלב: זה דבר מערכתי שהוא יותר רחב.

שמעון פרגון: בוא נוציא את זה מההסדר ונעגן בהסכם קיבוצי.

ברוריה מנדלסון: אתם יכולים לעשות את זה.

שמעון פרגון: אנחנו יכולים.

שמעון פרגון: אם מקובל עליכם זה מקובל גם עלינו.

ברוריה מנדלסון: כאן תישאר הסמכות.

ברוריה מנדלסון: בהסכם קיבוצי תגיעו לאיזה הסדר שתגיעו.

קריאה: לא.

ברק כלב: זה עניין מערכתי.

ברק כלב: אנחנו רצינו שיוסדר שכל השירותים מוענקים באמצעות החברה, לא באמצעות חברת הבת או לך תדע מי עוד.

ברק כלב: אנחנו הצענו למחוק את שתי המילים "ורק באמצעותם".

יעקב מרגי: אדוני, אנחנו מתנגדים נמרצות.

יעקב מרגי: אני רוצה להזכיר ליושב-ראש הוועדה שהסעיף הזה בנוסח כפי שהוא היום הוא פרי פשרה.

יעקב מרגי: לכאורה הייתי צריך לבוא היום ולבקש שהנוסח של הסעיף יהיה שהחברה הבת תהיה עצמאית לפעול כמו כל חברה אחרת, כמו שחברת עשות אשקלון שהיא חברה בת של תע"ש לא פועלת באמצעות תע"ש או באמצעות עשות, כמו שחברת אלתא שהיא חברה בת של התעשייה האווירית פועלת כמו חברה רגילה ונורמאלית שצריכה לפעול בדרך המיטבית על מנת להשיא את רווחיה.

יעקב מרגי: הסכמנו לקבל את הנוסח הזה - זה נוסח לא פשוט לנו - שקובע שחברת הבת תפעל באמצעות חברת הדואר או באמצעותה.

יעקב מרגי: מה מבקשים עכשיו העובדים?

יעקב מרגי: הם מבקשים לקבל שהחוק יקבע שמקימים חברה, יוצקים לה משטר תאגידי מסוים, יוצקים לה תכלית מסוימת אבל לא מאפשרים לחברה עצמה לפעול לצורך מימוש התכלית.

יעקב מרגי: הנוסח כפי שהוא היום הוא נוסח של פשרה.

יעקב מרגי: היו דיונים עם יושב-ראש הוועדה.

יעקב מרגי: בוא נזכיר שהצעת החוק הזאת לא התחילה אתמול בבוקר.

יעקב מרגי: היא כבר לפני שנים.

יעקב מרגי: זאת הייתה דרישה של העובדים מאז ומעולם.

יעקב מרגי: אנחנו הסכמנו לנוסח מרוכך כזה.

יעקב מרגי: דרך אגב, מדברים הרבה על הרעות החולות במבנה פרימידיאלי.

יעקב מרגי: זה בדיוק הרעות החולות של חברה שצריכה לפעול רק באמצעות חברת האם ומגבילים אותה.

יעקב מרגי: את מה שאנחנו לא אוהבים במקומות אחרים אנחנו מאמצים פה?

יעקב מרגי: הבנו את החשש של העובדים, לכן הסכמנו לנוסח הזה.

יעקב מרגי: עכשיו מבקשים לעשות עוד סיבוב קטן ולקבוע שחברה שמוקמת לא תוכל לפעול בעצמה אלא תהיה חייבת לפעול רק באמצעות חברת האם.

יעקב מרגי: אנחנו מתנגדים לזה נחרצות.

כרמל שאמה-הכהן: מה החשש?

שמעון פרגון: אין לי מושג עם מי הפשרה הושגה.

שמעון פרגון: אנחנו במשך שנתיים חוזרים על הסעיף הזה ללא שום מצמוץ ומבקשים שהשירותים ייעשו אך ורק באמצעות יחידות הדואר, כך שאין לי מושג על איזו פשרה מדבר אדוני, בטח לא עם העובדים.

שמעון פרגון: לעצם החשש, וזה עלה כאן גם בדיון הקודם, הטענה המרכזית שלנו באה ואומרת.

שמעון פרגון: .

שמעון פרגון: הרי פריסת חברת הדואר ידועה והמטרה היא לתת שירות בכל מקום.

שמעון פרגון: זה קיים היום.

שמעון פרגון: איפה שלא קיים אין שום מניעה לפתוח גם מחר סניפים ולתת את השירותים באמצעות סניפי האם.

שמעון פרגון: החשש המרכזי שלנו בא ואומר שאם שירותים מסוימים שיינתנו בעתיד לבוא לא ייעשו באמצעות יחידות הדואר לא יהיה לנו זכות קיום.

שמעון פרגון: לא יהיה ל-7000 משפחות זכות קיום 10 שנים מהיום.

שמעון פרגון: זה לא נביא זעם.

שמעון פרגון: אני לא שם.

שמעון פרגון: כל בר דעת מבין את זה.

שמעון פרגון: אין לי מושג על מה ההתעקשות, אלא אם כמו שאמרתי גם בדיון הקודם נקרא לילד בשמו על-מנת שנוכל לדעת להתמודד עם הבעיה.

שמעון פרגון: עובדי חברת הדואר נותנים שירות - אומרים את זה כאן מכובדיי ממשרד התקשורת שגם אוכפים את הדברים - לאזרחי מדינת ישראל על הצד הטוב ביותר.

שמעון פרגון: כל המטרה שלנו היא להמשיך ולתת את זה.

שמעון פרגון: אין פה שום מגמה אחרת מבחינתנו העובדים.

שמעון פרגון: כל משמעות אחרת לעשות את זה לא באמצעות יחידות הדואר, תסלח לי, יש לה מטרה אחרת לחלוטין.

שמעון פרגון: אני לא יודע עם מי הפשרה, היא בטח לא איתנו.

יעקב מרגי: עוזר המנכ"ל אמר בדיון הקודם שהתחרות היא המלך.

יעקב מרגי: בסופו של יום שירותי בנק הדואר הם שירותים בתחרות.

יעקב מרגי: תסירו חשש מליבכם.

יעקב מרגי: אם השירותים האלה היו כל כך רווחיים לעשות לבד היינו רואים שם את בנק פועלים, את בנק לאומי שהם בעלי יכולות ועוצמות פי כמה מהדואר ובנק הדואר.

יעקב מרגי: כל הרעיון וכל התכלית היו ליצור ולהשתמש בסינרגיה שבין בנק הדואר לדואר, לכן יש היגיון ויש שכל ששירותי בנק הדואר יינתנו בסניפים באמצעות חברת הדואר כפי שזה קיים היום.

יעקב מרגי: צריך לקחת בחשבון שיכולים להיות מקרים בעתיד שבהם לא יהיה כדאי לפתוח סניף דואר, ירצו לשים דלפק של בנק הדואר ולא יצטרכו לבוא לחברת הדואר ולבקש מהם אישור לדלפק קדמי ולדלפק אחורי.

יעקב מרגי: לבנק הדואר בתור חברה צריך שתהיה אפשרות לפתח את הפעילות שלה גם במקום שלחברת הדואר זה לא משתלם.

יעקב מרגי: אף אחד לא מעלה על הדעת, וזה לא תכלית החוק או תיקון החוק, לבוא וליצור מחר סניפי בנק דואר נפרדים מחברת הדואר.

יעקב מרגי: אם היינו רוצים לעשות את זה היינו עומדים על הכלל שחברת בנק הדואר לא תלך ביחד עם חברת הדואר .

יעקב מרגי: גם לזה הסכמנו.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד אפשר להעלות הרבה חששות.

כרמל שאמה-הכהן: אתה אומר שהשירות אמור להינתן דרך סניפי הדואר גם מתוך אינטרס כלכלי.

יעקב מרגי: בבסיס ברור שמרבית השירותים שלא ניתנים על ידי הבנקים המסחריים לא ניתנים כי לא רווחי לתת אותם.

יעקב מרגי: אם היה רווחי כנראה שהיינו רואים במקומות האלה ובשירותים האלה את הבנקים המסחריים.

יעקב מרגי: הרעיון של משרד התקשורת, שאנחנו מקבלים אותו, הוא שסניפי הדואר שממילא נותנים שירותי דואר יתנו גם את שירותי הבנק.

יעקב מרגי: הסינרגיה הזאת היא סינרגיה חשובה שתתרום לדואר וגם לבנק הדואר.

יעקב מרגי: אי אפשר לבוא ולקחת את הרעיון הזה ולהגיד שזו המסגרת ואי אפשר לחרוג ממנה.

יעקב מרגי: יכול להיות שמחר ירצה בנק הדואר להקים דלפק במקום מסוים בלי הצורך של חברת הדואר, עדיין בנק הדואר נשארת חברה בבעלות 100% של חברת הדואר.

יעקב מרגי: עדיין הרווחים בסופו של יום, אם יהיו, הולכים לחברת הדואר.

שמעון פרגון: העובדים יהיו מיותרים.

שמעון פרגון: בוא נקרא לילד בשמו.

יעקב מרגי: מר פרגון, אני לא חושב שבמגזר הממשלתי ובחברה בסדר גודל של הדואר מפטרים עובדים כל כך מהר.

יעקב מרגי: אפשר להעלות חששות מפה עד מחר.

יעקב מרגי: אם יהיו בסוף עובדים מיותרים הם יהיו מיותרים כי הפעילות הדוארית הולכת ונעלמת וצריך למצוא מנוע צמיחה.

יעקב מרגי: זה מנוע הצמיחה.

יעקב מרגי: לא צריך להגביל פעילות של חברת הבת.

כרמל שאמה-הכהן: יושב-ראש הדואר, באיזה צד אתה נמצא?

ששי שילה: אני בצד שאפשר למצוא פתרונות פרקטיים.

ששי שילה: אני מבין את עמדת רשות החברות ומשרד האוצר.

ששי שילה: היום בצד הפרקטי כל השירותים הכספיים של בנק הדואר ניתנים על ידי עובדי חברת הדואר בסניפי הדואר או ביחידות.

ששי שילה: גם כדי להחריג שירותים באינטרנט, שירות לקוחות ואחרים שדיברנו עליהם שלא יינתנו באשנב.

ששי שילה: .

כרמל שאמה-הכהן: אין על זה ויכוח.

ששי שילה: אני מציע ששירותי האשנב יינתנו באמצעות החברה האם ונגדיר את זה כך.

כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שאתה מאמץ את הגישה של העובדים.

ששי שילה: אני מאמץ את הגישה של העובדים.

ששי שילה: צריך לחדד את הניסוח.

ששי שילה: צריך להחריג בתוך זה שירותים אחרים, כמו שירותי אינטרנט, שירותים מקוונים, תמיכת לקוחות וכיוצא באלה.

יואל נוה: לבנק הדואר אין עמדה כי אין לו עובדים.

יואל נוה: זאת עמדת חברת הדואר.

יואל נוה: כעובד חברת הדואר זאת העמדה.

יעקב מרגי: אדוני, רק לציין שחברת הדואר בעצמה - אני מניח שבהסכמת העובדים - נותנת היום שירותים באמצעות מנטה.

יעקב מרגי: רוצים להתפתח לתת שירותים באמצעות גורמים אחרים.

יעקב מרגי: את מה שחברת האם מרשה לעצמה חברת בנק הדואר לא תוכל לעשות בעצמה, היא תצטרך לעבור דרך הדואר .

שמעון פרגון: אני בא בדיוק לגישה של מר גזית לומר אדרבא ואדרבא.

שמעון פרגון: כל נושא שירותי תחנות הדלק מנטה נעשו בהבנה בין ארגון העובדים להנהלת החברה.

שמעון פרגון: אין שום מניעה גם מחר בבוקר לעשות את זה כאשר הכל מתואם ובהסכמה.

ברוריה מנדלסון: אם תמחק את המילים לא תוכל לעשות את זה.

אריאל יעקובי: למה הוא לא יוכל?

אריאל יעקובי: הוא כן יוכל.

אריאל יעקובי: נציגות העובדים לא ישבה עם מר גזית.

כרמל שאמה-הכהן: אל תחזור לזה.

אריאל יעקובי: מה שחשוב להגיד זה שלאור דבריו אנחנו קצת מוטרדים.

אריאל יעקובי: יש פה כאילו ניסיון להציג שאם חברת הבת תוכל לעשות איזה שהוא מהלך הוא לכאורה יהיה לטובת העובדים, אם החברה האם תנסה לעשות את אותו מהלך זה יהיה לרעת העובדים.

אריאל יעקובי: בכל מקום שניתן שירותי בנק פיזיים ניתן למכור גם גלויה, ניתן למכור גם בול.

אריאל יעקובי: זו ממש לא בעיה.

אריאל יעקובי: ההיפך הוא לא נכון.

אריאל יעקובי: זה מה שאני רוצה שנחדד.

אריאל יעקובי: אנחנו באים לטובת העניין.

אריאל יעקובי: אנחנו באים יחד עם הנהלת החברה ואומרים שאנחנו רוצים שבשלב ראשון השירותים יינתנו על ידי חברת האם.

אריאל יעקובי: הדברים גם יסוכמו בהסכם הקיבוצי.

אריאל יעקובי: אנחנו מוכיחים שאפשר לעשות יחד איתנו עוד הרבה פעולות.

אריאל יעקובי: הוא ציין את מנטה כדוגמה.

כרמל שאמה-הכהן: הם לא יוכלו לעבוד עם מנטה.

אריאל יעקובי: למה?

אריאל יעקובי: חברת האם תתקשר, נפתח סניפון במנטה שייתן גם את השירותים הבנקאיים.

יעקב מרגי: חברת הבת תדבר עם חברת הדואר.

יעקב מרגי: חברת הדואר תדבר עם מנטה שתיתן את השירותים של בנק הדואר.

אריאל יעקובי: אני פוחד שאם יעשו את ההפוך כך שחברת הבת תוכל לשווק את הפעולות שלה החוצה, זאת תהיה בעצם החבאה של הפרטה שהוועדה לא מתכוונת אליה.

אורן לביאן: מה שכתבנו זה לא להגביל.

אורן לביאן: החברה הבת לא יכולה.

אורן לביאן: .

אריאל יעקובי: אין פה עניין להפריט, נכון?

אורן לביאן: מר יעקובי, חברת הבת לא יכולה להתקשר עם מנטה.

אורן לביאן: כתוב בעצמה או בחברת הדואר.

אורן לביאן: אין סיבה שהיא תלך למקום אחר.

אריאל יעקובי: אני לא מבין.

אריאל יעקובי: יש לך דלפק במנטה של חברת האם.

אריאל יעקובי: שם אתה נותן גם שירותים בנקאיים.

אריאל יעקובי: מה הבעיה?

אריאל יעקובי: זה מה שהוא רוצה לשנות.

אורן לביאן: למה להגביל חקיקה?

שמעון פרגון: הרעיון הזה הוא לפתוח פרצות שהוא מאבד עליהם שליטה.

אורן לביאן: זאת החברה בת שלכם.

שמעון פרגון: מה תעשה עם העובדים בסניפים, אורן?

כרמל שאמה-הכהן: חברים, הפסקה עד השעה 12:00.

כרמל שאמה-הכהן: בשעה 12:00 חוזרים לכאן.

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה מחודשת.

כרמל שאמה-הכהן: יש הסכמות בעניין?

אריאל יעקובי: אנחנו מסכימים עם הנוסח שאמר יושב-ראש ההנהלה, שכל השירותים יינתנו באמצעות הסניפים, למעט השירותים האינטרנטיים והטלפוניים.

ששי שילה: מי זה יושב-ראש ההנהלה?

ששי שילה: התכוונת אלי?

אריאל יעקובי: יושב-ראש הדירקטוריון.

ששי שילה: אני מעדיף שאני אנסח ואגיד את הדברים כמו שהתכוונתי אליהם.

אריאל יעקובי: אנחנו ניתן לך לנסח.

ששי שילה: בלי הפרשנויות שלכם.

אריאל יעקובי: ההתעקשות שלנו בעניין הזה היא לא סתמית.

אריאל יעקובי: כל שינוי מהנוסח הזה יעמיד בסכנה את העובדים של חברת הדואר שהיום עושים את העבודה מבלי שדנו איתם, אבל יותר מזה, אדוני, אתה מגונן פה על 600 משפחות.

אריאל יעקובי: אני מדייק שזה 600 משפחות?

קריאה: אתה לא מדייק, זה פי 2.

אריאל יעקובי: פי 2 מ-600 משפחות שמתפרנסות מלתת שירותי דואר עצמאיים.

אריאל יעקובי: הם מוגדרים כסוכנויות.

קריאה: אמת.

קריאה: יחידות דואר לכל דבר ועניין.

כרמל שאמה-הכהן: דוד מרמת חן הוא סוכן?

אריאל יעקובי: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מכיר אותו?

אריאל יעקובי: אני חושב שכן.

אריאל יעקובי: היחידה בביאליק שהיא לא סוכנות זה הסניפים הגדולים.

אריאל יעקובי: הסוכנויות זה אנשים שצריך להגן עליהם באותה מידה.

אריאל יעקובי: מדובר במשפחות שמתפרנסות.

אריאל יעקובי: אני מניח שבתהליך המו"מ שנעשה אנחנו נגדיר את הדברים האלה.

אריאל יעקובי: אדוני נתן לנו את הזמן הזה.

אריאל יעקובי: אפשר לכתוב בחוק שהשירותים יינתנו באמצעות העובדים כפי שהיום, אלא אם יסוכם בהסכם הקיבוצי אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: חוץ מהבחור שיושב ממולי, אף אחד לא רוצה את האפשרות שבנק הדואר יוכל לפתוח סניפים לבד?

אורן לביאן: אנחנו חושבים שזאת אפשרות שצריכה להינתן לה.

נתי ביאליסטוק כהן: הצעת החוק הוגשה על ידי הממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: הממשלה בעד, הדואר נגד.

נתי ביאליסטוק כהן: לא.

נתי ביאליסטוק כהן: אני אעשה סדר, אדוני.

נתי ביאליסטוק כהן: הממשלה הגישה את הצעת החוק.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי, אני יודע מי הגיש את הצעת החוק.

נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו כמובן עומדים מאחוריה.

נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו מבינים את החששות.

נתי ביאליסטוק כהן: אם יושב-ראש דירקטוריון בנק הדואר יציע הצעה שאפשר לחיות איתה, שלא מרוקנת בכלל את האפשרות הזאת.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: מה עם סעיף הגמישות שהצעתי בישיבה הקודמת?

כרמל שאמה-הכהן: אני בישיבה הקודמת דיברתי על כך שהבסיס יהיה שיהיה אפשרי בכמות מסוימת ובפרופורציה למספר הסניפים.

כרמל שאמה-הכהן: את זה אפשר לבחון עם הזמן.

כרמל שאמה-הכהן: אולי לא יעשו בזה שימוש.

כרמל שאמה-הכהן: אולי אם יעשו בזה שימוש זה יהיה טוב לכולם.

ששי שילה: גם סוגי השירותים שיינתנו באותם סניפים.

כרמל שאמה-הכהן: נניח שיש היום 100 סניפים וסוכנויות.

כרמל שאמה-הכהן: נקבע בחוק שהכלל הוא שניתן לפתוח רק על ידי חברת האם ושיש החרגה של 5%.

כרמל שאמה-הכהן: נניח שבכל שנתיים הממשלה יכולה לבקש להגדיל את הנפח באישור ועדה כדי לראות מה זה עושה לעובדים בחברת האם, מה זה עושים לעובדים בחברת הבת, לא לחסום את זה לגמרי, לתת לזה להתפתח.

כרמל שאמה-הכהן: אתם לא הולכים לפתוח עכשיו 1000 סניפים רק של בנק הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: הבסיס שלכם זה חברת האם, בטח בטווח הזמן של כמה שנים.

כרמל שאמה-הכהן: אני טועה בגישה?

כרמל שאמה-הכהן: יש איזו תכנית עסקית לצאת ולפתוח?

יעקב מרגי: אני לא אמון על תכניות עסקיות של הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: מהידיעה שלך.

יעקב מרגי: העמדה שלי באה לומר שצריך לשמור את האפשרות לבנק הדואר להתפתח גם במקרה שהדואר לא רוצה, לא צריך ולא יכול.

יעקב מרגי: אפשר ללכת להתברבר מול דירקטוריון ומנכ"ל חברת האם.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: אמרתי שנפתח פתח.

כרמל שאמה-הכהן: מאחר ויש חששות ואין תכניות מסודרות.

כרמל שאמה-הכהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אם נניח היה צעד של פתיחה של 200 סניפים חדשים של בנק הדואר הייתי מבין שצריך להכריע בזה עכשיו, אבל אם אפשר לעשות את זה מדורג אני תמיד בעד.

כרמל שאמה-הכהן: חששות אולי מתפוגגים.

כרמל שאמה-הכהן: אולי צד אחד יוכל לשכנע את הצד השני.

כרמל שאמה-הכהן: אולי אחרי ההסכם הקיבוצי כבר לא יהיה צורך להכריע בזה ותהיו במסגרת של הסכמות.

כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לתת X אחוזים שבהם יש לכם באפר לפתוח סניפים עצמאיים שלא מאיימים על המבנה הבסיסי של חברת האם, כאשר תמיד תהיה האפשרות להגמיש את זה אם זה יוכיח את עצמו כנכון ויהיה יעיל לכולם.

נתי ביאליסטוק כהן: אם המגבלה הזאת תהיה בחקיקה הראשית.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: השינוי של המספר יהיה בלי חקיקה ראשית.

יעקב מרגי: יכול להיות שבמקרה הספציפי של הדואר הדבר עושה שכל.

כרמל שאמה-הכהן: אולי יש אינטרס של בנק הדואר להשתמש בתשתית של חברת הדואר מבחינת היעילות.

יעקב מרגי: אני לא חולק על יושב-ראש הוועד בעניין הזה.

יעקב מרגי: כמו שאמרתי, אם למישהו היה אינטרס לפתוח סניף של בנק דואר, הבנק הלאומי כבר היה עושה את זה לפניו.

יעקב מרגי: השירותים של בנק הדואר הם בתחרות, אין מחלוקת סביב השולחן.

יעקב מרגי: הרעיון של לתת את שירותי בנק הדואר עם הדואר זה כי לבנק הדואר לא רווחי לעשות את זה לבד, לדואר זה לא רווחי.

יעקב מרגי: הסינרגיה הזאת מנצחת.

יעקב מרגי: ברור שזה הרעיון.

יעקב מרגי: אני לא חולק עליהם.

יעקב מרגי: הם גם לא חולקים עלי בעניין הזה.

יעקב מרגי: לבוא ולהגביל היום חברה בת ולהגיד שכל מה שהיא תעשה זה באמצעות חברת האם.

יעקב מרגי: .

יעקב מרגי: הפרקטיקה של החיים היא שלכל חברה יש אורגנים, יש פקידים ויש נושאי משרה.

יעקב מרגי: עכשיו ללכת להתחיל על כל דבר לבקש אישור של זה ואישור של זה.

יעקב מרגי: .

כרמל שאמה-הכהן: זאת עמדה שכבר הבעת.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שתייחס להצעה שהצעתי על מנת שנתקדם.

יעקב מרגי: יכול להיות שהייתי מקבל אם זה היה עולם סגור שמדברים רק על..

יעקב מרגי: אבל אני חושש שיבואו מחר בבוקר עובדי חברות בנות של חברה ממשלתית ויגידו את אותו דבר.

יעקב מרגי: בתע"ש, שאתה מכיר שזאת חברה בגרעון עצום, יבואו העובדים ויגידו שעשות אשקלון, שהיא חברה במצב יותר טוב, תפעל דרך תע"ש.

כרמל שאמה-הכהן: הדבר לא דומה.

יעקב מרגי: הדברים האלה קורים.

יעקב מרגי: העובדים דרשו שחברת הבת תלך יחד עם חברת האם.

יעקב מרגי: חברת האם שולטת ב-100% על חברת הבת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא עושים פה איזו החלטת רוחב.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו דנים ספציפית ברפורמה בחברת הדואר ובבנק הדואר.

יעקב מרגי: אין חיה כזאת בחברות ממשלתיות ובחברות בכלל.

יעקב מרגי: בחברות בכלל אנחנו מנסים להוציא את הרעה החולה של קשרים פרימידיאלים בין חברה אם לחברה בת.

יעקב מרגי: אנחנו עושים פה מה שאנחנו רוצים לעקר מהשורש במקומות אחרים?

יעקב מרגי: למה?

כרמל שאמה-הכהן: יש פה מבנה ייחודי.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר להבדיל את המקרה הזה מחברות עם פעילויות אחרות.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה מבנה שמבוסס על סניפים, על מיקומים, על נדל"ן.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה אלמנטים של יעילות.

כרמל שאמה-הכהן: בגלל שאתה עומד על דעתך והממשלה כולה מאוחדת בעמדה הזאת ולא מפוצלת, הצעתי איזו הצעת פשרה לפחות בשנה, בשנתיים, בשלוש הקרובות, שאין הבדל בינה לבין לקבל את הסעיף שלך.

כרמל שאמה-הכהן: אם היית אומר לי שיש עכשיו תכנית לצאת באיזה מבצע של פתיחת.

כרמל שאמה-הכהן: .

יעקב מרגי: אדוני, לי אין תכנית.

יעקב מרגי: אני לא מנהל את החברה.

כרמל שאמה-הכהן: לא הוצגה פה תכנית כזאת או רצון כזה, אפילו לא באופן ספקולטיבי.

כרמל שאמה-הכהן: למה ללכת עכשיו להתנגשות שאין צורך בה?

יעקב מרגי: היא הנותנת.

יעקב מרגי: בגלל שאין תכנית כזאת והחיים יותר חזקים מדברים כאלה ואחרים.

יעקב מרגי: .

יעקב מרגי: החשש שלהם הוא חשש מוגזם.

כרמל שאמה-הכהן: בוא נרגיע אותו.

יעקב מרגי: הכבילה הזאת והשגת האישורים ומה שזה עושה למערכת היחסים בין שתי החברות.

יעקב מרגי: .

כרמל שאמה-הכהן: אני אומר לך בלי אישורים.

כרמל שאמה-הכהן: מחר, אחרי שהחוק ייכנס לתוקף, תלך ותפתח 10 סניפים, 20 סניפים.

קריאה: איך?

קריאה: מאיזה מקורות?

כרמל שאמה-הכהן: הוא מדבר מתוך הנחה שיש אפשרות כזאת, נכון?

כרמל שאמה-הכהן: אם אין אפשרות אף אחד לא מחייב אותך לעשות את זה.

יעקב מרגי: אדוני, אני לא חושב שצריך להגביל בחקיקה.

יעקב מרגי: כבר הנוסח היום הוא נוסח מגביל הרבה יותר..

כרמל שאמה-הכהן: הנוסח היום הוא נוסח פתוח לגמרי.

יעקב מרגי: לא נכון.

יעקב מרגי: הנוסח קובע היום שהחברה תפעל בעצמה או באמצעות חברת הדואר.

יעקב מרגי: הנוסח היה צריך להיות שהחברה תפעל כראות עיניה על מנת להשיג..

כרמל שאמה-הכהן: מה זה בעצמה?

יעקב מרגי: בעצמה זה באמצעות עובדי בנק הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר לעשות את זה אחרי זה ולהתקשר עם ספקים איך שהיא רוצה.

יעקב מרגי: האפשרות הזאת מוגבלת.

כרמל שאמה-הכהן: מה מגביל אותך פה בחוק?

יעקב מרגי: זה שאתה קובע שאתה יכול לפעול באמצעות חברת הדואר או באמצעות חברת בת.

יעקב מרגי: אתה מגביל.

יעקב מרגי: אתה לא יכול לפעול באמצעות הפניקס.

כרמל שאמה-הכהן: למה יש פה הגבלה על צד שלישי?

ברוריה מנדלסון: אי אפשר.

ברוריה מנדלסון: לפי הניסוח היום זה בעצמה.

כרמל שאמה-הכהן: היא התקשרה בעצמה עם..

ברוריה מנדלסון: היא לא יכולה להתקשר עם צד שלישי שהוא לא חברת הדואר.

ברוריה מנדלסון: זה הנוסח.

יעקב מרגי: זאת מגבלה שאם אתה שואל אותי.

יעקב מרגי: .

כרמל שאמה-הכהן: היא לא יכולה לקבל שירותים משום ספק?

יעקב מרגי: היא לא יכולה לתת שירותים.

נתי ביאליסטוק כהן: היא לא יכולה לתת שירותים באמצעות.

נתי ביאליסטוק כהן: .

ברוריה מנדלסון: הכוונה הייתה שככל שחברת בנק הדואר רוצה לתת שירות באמצעות צד שלישי, היא תהיה חייבת ללכת אל חברת הדואר.

יעקב מרגי: הכוונה היא שאם חברת בנק הדואר תרצה לתת את השירותים באמצעות פקידי בנק לאומי, היא לא תוכל לעשות את זה.

יעקב מרגי: אני מבין את החשש של הוועד.

יעקב מרגי: הנוסח הקיים לא קל לי.

יעקב מרגי: לא ככה הייתי רוצה שזה ייבנה.

יעקב מרגי: אני מבין את החשש.

יעקב מרגי: הגבלנו את זה לחברה עצמה.

יעקב מרגי: להקים חברה ולא לתת לה לפעול בעצמה, נראה לי..

אתי בנדלר: אגב, מה קורה ככל שהחברה נותנת את השירותים שלה באמצעות צד ג'?

אורן לביאן: כתבנו שהחברה זה לרבות סוכנים.

אתי בנדלר: ככל שמדובר בסוכנים, אבל מה למשל אם מדובר במנטה?

ברוריה מנדלסון: הבנו שזאת סוכנות.

ברוריה מנדלסון: כך נאמר לנו.

אורן לביאן: מה שכתבנו בעצמה או באמצעות החברה אומר שהיא יכולה לתת את השירותים הכספיים בעצמה.

אורן לביאן: זה לא אומר שחברת הבת יכולה ללכת למגה, לשופרסל ושם יתנו את השירותים.

אורן לביאן: לא.

אורן לביאן: חשבנו בראייה של המדיניות שלנו שחברת בנק הדואר תהיה מנוע לחברת הדואר.

אורן לביאן: אנחנו חושבים שהעברה הזאת זה אולי דבר מיותר.

אורן לביאן: לתת את השירותים צריך באמצעות.

אורן לביאן: .

נתי ביאליסטוק כהן: בעקבות התיקון שעשיתם שמתלה את תחילת היישום בפועל של החוק בזה שיהיה הסדר קיבוצי.

נתי ביאליסטוק כהן: .

נתי ביאליסטוק כהן: במידה מסוימת באין הסדר קיבוצי אין לחברת הבת אמצעים לעשות את זה בעצמה, היא חייבת לעשות את זה באמצעות.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות מצב שהרפורמה תתקדם גם בלי הסכם קיבוצי בהסכמה.

נתי ביאליסטוק כהן: יצטרכו להגיע לכאן כדי לאשר את זה.

לאה ורון: לדווח.

נתי ביאליסטוק כהן: להצעה של אדוני, אם היא מקובלת על חברת הדואר, לא נתנגד.

כרמל שאמה-הכהן: בזה נגמר העניין.

נתי ביאליסטוק כהן: אגב, לי יותר קל להגיד את זה, כי אני לא צריך להסתכל על השלכות רוחב.

כרמל שאמה-הכהן: ברגע שהממשלה לא בעמדה אחידה נגמר העניין.

ששי שילה: אנחנו מציעים בהמשך לסעיף הקיים לכתוב את המילים "על אף האמור, לא תפתח חברת הבת יותר מ-5% סניפים שלא במתקני החברה.

ששי שילה: השר רשאי לעדכן שיעור זה אחת לשנה באישור הוועדה".

ברק כלב: אחוז ממה?

ששי שילה: מסניפים.

ברק כלב: מיחידות.

ששי שילה: מהיחידות, שזה כל ה-700.

ברק כלב: היחידות זה 700, הסניפים זה 200.

שמעון פרגון: חשוב שנבין שיש לנו יחידות שמונות מ-2 עובדים עד 80 ועד 100 עובדים.

שמעון פרגון: יכולה חברת הבת לפתוח יחידת דואר אחת בלב תל אביב עם 100 עובדים שתייתר לי את שאר הסניפים.

כרמל שאמה-הכהן: הפרופורציה תהיה גם במספר העובדים.

שמעון פרגון: קיים היום, אפרופו מנטה שדובר כאן, מנגנון בין ועד העובדים להנהלת החברה לכל צורך.

שמעון פרגון: לראיה נפתחו סוכנויות מנטה.

שמעון פרגון: באנו, הבנו את הצורך והתקדמנו קדימה.

שמעון פרגון: אם אנחנו קובעים מראש X אחוזים שיכולים להיפתח בהם יחידות.

שמעון פרגון: .

שמעון פרגון: כולנו מכירים את פריסת חברת הדואר.

שמעון פרגון: כולנו מכירים שאין היום למצוא איזה שהוא מקום שצריך לפתוח שם סניף, סוכנות או יחידה.

שמעון פרגון: המטרה של לפתוח יחידות היא כנראה – לא של אדוני בהצעה – לא חפה מכך שכל הרעיון הוא לעשות שירותים אקסטרה VIP ביחידות האלו.

כרמל שאמה-הכהן: דוגמה?

שמעון פרגון: אין כרגע תכנית עסקית לבנק, אבל אני מניח שאם וכאשר יקום הבנק הרעיון הוא לקדם שירותים שאי אפשר לעשות אותם היום.

שמעון פרגון: אם אני אתן דוגמאות שקיימות היום, אז קיים שירות בתוך הסניפים של העברת כספים לחו"ל.

שמעון פרגון: הוא נקרא western union.

שמעון פרגון: זה שירות טוב לאזרחי מדינת ישראל.

שמעון פרגון: זה שירות שהולך ומתפתח.

שמעון פרגון: זה לא סוד להגיד שהוא גם מכניס עמלה מכובדת לתוך סניפי הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: תיכנסו עכשיו למו"מ על ההסכם הקיבוצי.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מתכוון לנהל אותו, להיות צד.

כרמל שאמה-הכהן: את הדברים האלה תוכל לגמור שם.

כרמל שאמה-הכהן: אני אגיד לך באיזו מידה.

כרמל שאמה-הכהן: אחד הסעיפים יכול להיות לגבי הסניפים החופשיים שהם יכולים לפתוח.

כרמל שאמה-הכהן: תקבעו איתם ספציפית במקומות שאתם באמת חוששים שזה לב העסקים שלכם עם משקל קיצוני בהכנסות חברת האם וכל מה שאתה רוצה.

כרמל שאמה-הכהן: תקבעו פרמטרים של מרחקים, פרמטרים של פגיעה עסקית.

כרמל שאמה-הכהן: תכניס לזה את התוכן.

כרמל שאמה-הכהן: הם באו מ-100%, אתה נשאר עם 95% והוא נשאר עם 5% ביד.

כרמל שאמה-הכהן: זה נראה לי סביר.

שמעון פרגון: אם אדוני מאפשר לנו את הגמישות לתוך.

שמעון פרגון: .

כרמל שאמה-הכהן: ברור, זה חלק מהעניין.

כרמל שאמה-הכהן: אם תבואו לפה בלי שתגיעו להסכמות ותגידו שרוצים לקחת לכם את 20 הסניפים העיקריים ולרוקן לכם אותם מתוכן, זה יהיה ארגומנט שצריך יהיה לדון עליו.

לאה ורון: צריך לאפשר סניפים בשכונות חדשות.

אריאל יעקובי: למה צריך לקבוע מכסות?

אריאל יעקובי: למה שלא נשים את זה כתנאי שהוא בהסכמה?

כרמל שאמה-הכהן: ברור שאתה צריך הסכמה בהסכם הקיבוצי.

קריאה: לא הסכמה.

קריאה: היקף הסניפים.

קריאה: .

כרמל שאמה-הכהן: הסניפים לא צריכים הסכמה.

כרמל שאמה-הכהן: הם רשאים להעלות את הנושא של ההסדרה של הסניפים האלה במסגרת ההסכם הקיבוצי, או שאני טועה?

נתי ביאליסטוק כהן: נכון.

כרמל שאמה-הכהן: הם יעלו חלק מתנאי העובדים, הם יעלו את הפגיעה בהם ואתם תדונו בזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מזהה כוונה שאתם רוצים לייבש את חברת האם או לפגוע בה, אלא סך הכול לפתח את בנק הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שהאינטרס שלהם הוא שבנק הדואר יתפתח.

כרמל שאמה-הכהן: העובדים לא יבואו מהחלל.

כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שרובם יבואו מחברת האם.

שמעון פרגון: בוודאי.

כרמל שאמה-הכהן: לא משנה איפה הבן אדם מתפרנס.

כרמל שאמה-הכהן: זה סך הכול כלים שלובים.

לאה ורון: אז בוודאי ובוודאי שהסכם.

לאה ורון: .

מיה פרי אלתרמן: נוסח הסעיף מדבר כרגע על כך שהיא תיתן את השירותים הכספיים בעצמה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מקבלים את הבקשה שלכם להוריד את המילה "בעצמה".

נתי ביאליסטוק כהן: לא להוריד.

נתי ביאליסטוק כהן: "על אף האמור לא תיתן בעצמה למעלה מ..."

כרמל שאמה-הכהן: זה היינו אך.

מיה פרי אלתרמן: צריך להוריד את המילה "בעצמה".

קריאה: לא מורידים את ה"בעצמה", אבל.

קריאה: .

מיה פרי אלתרמן: מה זה "בעצמה"?

מיה פרי אלתרמן: זה מוגבל בסניפים או בכמות עובדים?

מיה פרי אלתרמן: מה ההיגיון?

מיה פרי אלתרמן: מחר אתם יכולים לעשות הכול.

אורן לביאן: על אף האמור, שירותי האשנב.

שמעון פרגון: על ה"בעצמה" דובר מקודם בעוד שירותים שהיא עושה היום.

שמעון פרגון: משאירים את השירותים האלה, פותחים אותם והיא יכולה לעשות הכול בעצמה.

אורן לביאן: אבל אם כתוב את מה שיושב-ראש הדירקטוריון הציע, היא לא יכולה לעשות את זה בסניפים שלה.

שמעון פרגון: 5% מהסניפים שלה?

כרמל שאמה-הכהן: "בעצמה" צריך להישאר, לא?

קריאה: חייב להישאר.

שמעון פרגון: האם ה"בעצמה" תוחם את ה-5% על סך כל הפעילות שלה, או ה"בעצמה" זה על כל מה שקיים?

כרמל שאמה-הכהן: דיברנו על העובדים החדשים בפרופורציה למתקנים החדשים.

שמעון פרגון: על עובדים חדשים לא דיברתי.

כרמל שאמה-הכהן: לא, על עובדים שכלולים בסניף החדש.

כרמל שאמה-הכהן: התכוונתי למה שאמרת, שלא יפתחו לך איזה מגה סניף שיאכל לך אזור שלם ויגידו שזה רק..

כרמל שאמה-הכהן: אמרתי שתישמר הפרופורציה.

קריאה: 100% מקובל עלינו.

אריאל יעקובי: החשש האמיתי שלנו בעניין הזה של ה"בעצמה" זה שאנחנו פותחים פה מקום שגם הוועדה וגם החברה לא רוצה אותו, אבל אנחנו ניבלע לתוכו.

אריאל יעקובי: אדוני רוצה שנסכים עם הנהלת החברה בהסכם קיבוצי.

אריאל יעקובי: אם הם יבואו ויגידו לנו, אפילו ב-day one , שצריך לפתוח סניף בנתב"ג אנחנו נסכים איתם.

אריאל יעקובי: ברגע שאנחנו מסכימים איתם אין בעיה.

קריאה: צריך את ה"בעצמה", כי אם לא תהיה לך את ה"בעצמה".

קריאה: ..

כרמל שאמה-הכהן: ה"בעצמה" יישאר.

אריאל יעקובי: אז שזה יהיה ובלבד שזה יסוכם בין העובדים להנהלה.

אריאל יעקובי: נגמר, הכול פתוח.

קריאה: הכול פתוח, בהחלט.

אריאל יעקובי: אתה יודע מה, כמו שאני מכיר את ארגון העובדים זה יהיה הרבה יותר ממה שאנחנו חושבים כולנו, כי העובדים עצמם רוצים לקנות איתנות פיננסית.

אריאל יעקובי: אני חושש ממכסות, כי מה שיגידו בוועדה זה שאמרו שצריכים לעשות 5%.

אריאל יעקובי: למה צריך את זה?

כרמל שאמה-הכהן: אני במפורש אומר שתהיה להם את הזכות הזאת.

אריאל יעקובי: את הזכות כן, אבל יפרשו את הזכות לחובה.

אריאל יעקובי: אני מכיר את המנגנונים.

אריאל יעקובי: אני מכיר את שירות המדינה לפני ולפנים.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתה מייחס להם כוונה זדונית שאני לא מזהה שיש להם?

נתי ביאליסטוק כהן: יעקב, זה לא כל כך נורא.

נתי ביאליסטוק כהן: ישבנו בחוץ.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: למרות שלא זיהינו אצלם כוונה שמנו שלייקס על שלייקס על שלייקס לטובתכם.

אריאל יעקובי: אני לא חושד פה באף אחד שיש לו כוונה.

כרמל שאמה-הכהן: אי אפשר בכל חקיקה לקחת את אינטרס העובדים, כמה שהוא חשוב, ולתת לו משקל של 100%.

כרמל שאמה-הכהן: זה בלתי אפשרי.

כרמל שאמה-הכהן: בוא נגיד שההסתדרות תחוקק וזהו.

כרמל שאמה-הכהן: יושבים פה סביב השולחן כמה אלמנטים.

כרמל שאמה-הכהן: יושב משרד התקשורת, יושבת החברה עצמה, יושב ארגון העובדים, יושב משרד האוצר, יושב משרד המשפטים.

אריאל יעקובי: זה לא 100% לתת לעובדים.

כרמל שאמה-הכהן: תאמין לי, אני לא רוצה לייאש אותם, אבל קיבלתם הרבה.

אריאל יעקובי: אני אגיד לך איפה הבעיה שלי עם ששי.

אריאל יעקובי: ברגע שהוא מקבל את ה"בעצמה" אתה פותח לו אופציה של טרום מו"מ.

כרמל שאמה-הכהן: שמה?

אריאל יעקובי: לבנות תהליכים של קבלת עובדים.

אריאל יעקובי: אנחנו בכלל לא מתכוונים לזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין על מה אתה מדבר.

נתי ביאליסטוק כהן: יעקובי, ברגע שאתה לא מרשה את ה"בעצמה" אסור לו בכלל.

שמעון פרגון: אבל העובדים הם עובדי החברה.

אריאל יעקובי: ההיפך.

אריאל יעקובי: אני רוצה להיות בטוח שהוא לא קולט עובדים לפני שהוא גמר מו"מ.

כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שיש לכם הרבה פגישות על ההסכם הקיבוצי.

כרמל שאמה-הכהן: תדונו על זה.

כרמל שאמה-הכהן: אל תכניס אותי לזה.

נתי ביאליסטוק כהן: פרגון יכול לסגור לו את כל הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע.

כרמל שאמה-הכהן: אולי פרגון יסכים לקבל עובדים מבחוץ.

כרמל שאמה-הכהן: תסכימו.

קריאה: מה זה "בעצמה"?

נתי ביאליסטוק כהן: אתה משאיר לה מסגרת שהיא יכולה, בהסכמה עם העובדים.

נתי ביאליסטוק כהן: .

אריאל יעקובי: האם עד ההסכם הקיבוצי אנחנו מסכימים שלפחות יהיו עובדים מושאלים מחברת האם?

ברוריה מנדלסון: הסעיף הזה נכנס לתוקף רק אחרי היום הקובע.

קריאה: שזה בהתקיימות 4 התנאים.

ששי שילה: על אף האמור לא תפתח חברת הבת יותר מ-5% יחידות שלא במתקני החברה.

ששי שילה: השר רשאי לעדכן שיעור זה אחת לשנה באישור הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: מה עם העובדים?

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שהסניפים שנפתחים במסגרת ההחרגה הזאת לא יעסיקו יותר מ-5% מהעובדים.

שמעון פרגון: מעובדי חברת הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: זה משהו אחר.

כרמל שאמה-הכהן: הוא פתח שיפתח לו סניף של 100 עובדים.

שמעון פרגון: גם סניף של 130.

שמעון פרגון: .

שמעון פרגון: אמר יושב-ראש הוועדה שבמקומות שיש לך ממילא יחידות – בוא ניקח את הערים הראשיות תל-אביב, חיפה וירושלים – אתה לא יכול לפתוח סניף של בנק.

שמעון פרגון: העובדים שיעבדו..

כרמל שאמה-הכהן: זהות העובדים היא בכפוף להסדר הקיבוצי שתגיעו אליו.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא נכנס בחוק.

כרמל שאמה-הכהן: .

אריאל יעקובי: הציע מר בנימין שזה יהיה 5% ממספר האשנבים וזה יסדר את כולם, גם את העובדים.

אריאל יעקובי: .

קריאה: מה המשמעות?

אריאל יעקובי: הם לא יוכלו לעבור את ה-5% ממספר האשנבים.

אורן לביאן: אם יש היום 2000, אז 5% מ-2000.

קריאה: הוא לא יכול לפתוח סניף עם 100 אשנבים.

קריאה: 5% זה 40..

כרמל שאמה-הכהן: מה זה החוסר אמון ביניכם?

כרמל שאמה-הכהן: צריך להגדיר אשנבים?

קריאה: 5% מ-2000 זה 40.

אורן לביאן: זה עושה שכל.

כרמל שאמה-הכהן: אתה יודע להגדיר אשנבים בחוק?

קריאה: כן, מספר אשנבים זה מספר ידוע.

שמעון פרגון: יחידות, לא אשנבים.

כרמל שאמה-הכהן: תגידו לי, אתם רואים עכשיו את בנק הדואר מקים איזה מפלצת של סניף עם 20 אשנבים?

כרמל שאמה-הכהן: זה נורמאלי?

נתי ביאליסטוק כהן: המפקח עוד לא הודיע.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: מי הקליינטים?

כרמל שאמה-הכהן: מי יבוא אליו?

נתי ביאליסטוק כהן: אין לו הון עצמי, הוא לא קיבל כסף.

אתי בנדלר: "בסעיף קטן (א1)(1), בסופו יבוא – זה כמובן לא הניסוח הסופי – ואולם החברה בת לא תפתח סניפים לצורך מתן שירותים כספיים בעצמה בהיקף העולה על 5% מכלל סניפי וסוכנויות החברה או מכלל עובדיה.

אתי בנדלר: השר, באישור הוועדה, רשאי להעלות את השיעור..."

ששי שילה: למה להכניס את כלל עובדיה?

כרמל שאמה-הכהן: מה אכפת לך?

כרמל שאמה-הכהן: אתה הולך להכניס שם עובדים בצפיפות?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין מה העניין.

כרמל שאמה-הכהן: כמה עובדים יש לך בדואר?

ששי שילה: כ-7000 עובדים סך הכול.

כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול להשיג עוד 350 עובדים.

כרמל שאמה-הכהן: אתה צריך יותר?

כרמל שאמה-הכהן: עוד 50?

כרמל שאמה-הכהן: תגיד לי.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא הוויכוח.

כרמל שאמה-הכהן: הם רק רוצים לשים אמות מידה.

שמעון פרגון: אם נראה את התכנית העסקית נוכל להבין מה המשמעות של מה שאתה.

שמעון פרגון: .

כרמל שאמה-הכהן: אם הממוצע של..

כרמל שאמה-הכהן: באופן נורמאלי, אז גם הסניפים החדשים שתפתח אמורים להספיק אחד לאחד.

יונה גושן: אפשר לבקש שהסעיף יוקרא?

אתי בנדלר: ואולם החברה הבת לא תפתח סניפים לצורך מתן שירותים כספיים בעצמה בהיקף העולה על 5% מכלל סניפי הדואר וסוכנויות הדואר של החברה או מכלל עובדיה.

שמעון פרגון: לא עובדי החברה, עובדי הסניפים.

אתי בנדלר: 100 סניפים בלבד.

שמעון פרגון: יש הבדל.

אתי בנדלר: עובדי החברה.

שמעון פרגון: עובדי הסניפים.

קריאה: עובדי הסניפים, לא הסוכנויות.

אתי בנדלר: רק עובדי הסניפים?

שמעון פרגון: והסוכנויות.

קריאה: 5% זה 50 עובדים.

שמעון פרגון: כמה עובדים לגישתך?

שמעון פרגון: כמה סניפים זה 5%?

ששי שילה: 5% זה 35 סניפים וסוכנויות.

כרמל שאמה-הכהן: כמה עובדים בממוצע?

ששי שילה: תלוי בגודל.

כרמל שאמה-הכהן: ממוצע.

אתי בנדלר: אם אין הגדרה של סניף אני לא אכניס אותו לחוק.

קריאה: יש הגדרה ליחידות דואר?

פרלי שר: ברישיון כללי יש הגדרה של יחידות דואר.

פרלי שר: זה כולל גם סניפים, גם סוכנויות.

קריאה: גם דואר נע.

פרלי שר: עדיף לנו יחידות דואר.

פרלי שר: זה כולל הכל.

אתי בנדלר: אני מבקשת לקבל הגדרה, אני הרי לא אפנה בחוק למה שנמצא במדריך.

פרלי שר: כרגע ההגדרה של בית דואר היא הגדרה מאוד רחבה.

קריאה: אפשר להשתמש בהגדרה שנמצאת בסעיף עצמו.

קריאה: יחידות - לרבות יחידות החברה, יחידות סוכני הדואר.

קריאה: אפשר לקחת את זה מהרישיון הכללי ולהכניס את זה לחוק.

אתי בנדלר: אני לא יודעת מה כתוב ברישיון הכללי.

שמעון פרגון: לא עובדי החברה.

ששי שילה: הבעיה היא שבעובדיה יש איזו שהיא דיס-פרופורציה.

ששי שילה: ביחידות אנחנו כוללים את הסוכנויות, בעובדיה אנחנו לא כוללים את הסוכנויות, לכן הפרופורציות.

ששי שילה: .

יונה גושן: ברשות

יונה גושן: כם יש לנו את ההגדרה.

יונה גושן: יחידת דואר – אחת מאלה: (א) בית דואר מרכזי על פי הרשימה המפורטת בנספח (ב3).

נתי ביאליסטוק כהן: זה מהרישיון.

נתי ביאליסטוק כהן: לא מכניסים חקיקה ראשית לרישיון.

יונה גושן: אני מקריאה מהרישיון הכללי.

אתי בנדלר: השאלה מה אני יכולה לשאוב מתוך זה לחקיקה ראשית.

אתי בנדלר: כשאת אומרת לי שמדובר בבית דואר הנקוב ברשימה שנמצאת בנספח לרישיון, ברור שאני לא יכולה.

אתי בנדלר: .

יונה גושן: אפשר לכתוב בית דואר מרכזי על פי הרשימה המפורטת ברישיון.

יונה גושן: .

אתי בנדלר: חקיקה ראשית לא מפנה לרישיון.

לאה ורון: אני מציעה שתכינו נוסח, הוועדה תתקדם כי הזמן שלה מוגבל ואנחנו נחזור לזה.

יונה גושן: עכשיו נכתוב לכם.

אתי בנדלר: חקיקה ראשית לא מפנה לתקנות, ודאי לא לנורמה נמוכה יותר.

קריאה: אפשר להגיד מספר במקום אחוזים.

אתי בנדלר: תגידו מספר.

אתי בנדלר: תחליטו.

אתי בנדלר: .

שמעון פרגון: מספר העובדים באשנב.

ברוריה מנדלסון: אתם יכולים שייקבעו מראש מספר הסניפים?

ברוריה מנדלסון: 30 סניפים?

כרמל שאמה-הכהן: חברים, אנחנו יוצאים להפסקה בדיון כי נכנסו לנו דיונים אחרים.

כרמל שאמה-הכהן: הדיון יחודש בשעה 15:00.

כרמל שאמה-הכהן: בזמן הפנוי שהיה לכם הגעתם לאיזו שהיא הסכמה?

ברק כלב: אנחנו דיברנו.

ברק כלב: הגשנו איזה שהוא נוסח.

אתי בנדלר: עדיין לא ראיתי את הנוסח.

אתי בנדלר: הסברתי ליועצת המשפטית שלהם שאני לא יכולה לאשר בשלב הזה שום נוסח.

אתי בנדלר: אני אתייעץ.

אתי בנדלר: מדובר בתחום של דיני עבודה.

אתי בנדלר: אינני יודעת מה אני יכולה לכתוב בהקשר הזה, מה אינני יכולה.

אתי בנדלר: אני אקבל בשמחה את הנוסח שהם מציעים.

כרמל שאמה-הכהן: על איזה נוסח את מדברת?

אתי בנדלר: על הנושא של ההסכם הקיבוצי.

כרמל שאמה-הכהן: חבל לבזבז את הזמן על זה עכשיו.

כרמל שאמה-הכהן: דברו על הדבר השני.

ברק כלב: בעניין השני חשבנו שיהיה אפשר לדבר על 35 סניפים על פי הרציונל שהיושב-ראש דיבר.

לאה ורון: 5%.

ברק כלב: אנחנו מעדיפים שיהיה כתוב 35 סניפים.

כרמל שאמה-הכהן: ו-200 עובדים?

ברק כלב: בלי עובדים.

נתי ביאליסטוק כהן: ללא המגבלה.

נתי ביאליסטוק כהן: .

שמעון פרגון: בהסכם הקיבוצי.

כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה.

אתי בנדלר: לא הבנתי.

אתי בנדלר: לא הייתה על זה הצבעה?

כרמל שאמה-הכהן: לא.

ברק כלב: יש לנו נוסח.

ברק כלב: הנוסח הולך עם מה שדובר פה לפני שיצאנו.

אתי בנדלר: נשמע והוועדה תאשר.

יעקב מרגי: אדוני, אני רק מבקש לשר האוצר את הזכות להסתייג.

יעקב מרגי: גם על הסעיף הקודם שהצבעת.

כרמל שאמה-הכהן: קיבלת על הכל.

אתי בנדלר: כשאמרת הסעיף הקודם התכוונת לסעיף של ההסכם הקיבוצי?

כרמל שאמה-הכהן: כל סעיף..

אתי בנדלר: לא, אדוני.

אתי בנדלר: אם הייתה הצבעה ולא הייתה הצעה אחרת.

אתי בנדלר: .

אתי בנדלר: בכל מקרה זכות ההסתייגות שאתם שומרים לעצמכם זה לחזור לנוסח המקורי.

אתי בנדלר: אין לכם הצעות חדשות שאתם מתכוונים להעלות במסגרת.

אתי בנדלר: .?

ברק כלב: לא, רק לחזור לנוסח המקורי.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 22(4) לעניין דירקטוריון חברת הבת.

כרמל שאמה-הכהן: מה היו ההערות?

כרמל שאמה-הכהן: מי ביקש את זה?

לאה ורון: ארגון העובדים.

שמעון פרגון: ביקשנו לגבי הנושא של ייצוג הדירקטורים, לגבי נציגי העובדים בתוך.

שמעון פרגון: .

כרמל שאמה-הכהן: אבל אז נתנו לכם תשובה שזה בהתאם.

כרמל שאמה-הכהן: .

שמעון פרגון: 100%.

שמעון פרגון: ממשיכים הלאה.

כרמל שאמה-הכהן: אין צורך לשנות.

שמעון פרגון: אין צורך לשנות.

בנימין כהן: גם לסוכנים יש 1200 עובדים.

בנימין כהן: אנחנו רואים שם נציגות שלנו.

ברוריה מנדלסון: העובדים ירדו מזה, אז גם אתם.

ברוריה מנדלסון: .

בנימין כהן: אבל לעובדים יש במסגרת החוק.

בנימין כהן: לנו אין במסגרת החוק.

יואל נוה: לחברת הדואר אין נציגות.

יואל נוה: .

נתי ביאליסטוק כהן: אני לא מכיר חברה שיש לה..

בנימין כהן: מי יגן על הסוכנים?

בנימין כהן: אין להם הסתדרות, ועד עובדים ולא..

כרמל שאמה-הכהן: אדוני יושב-ראש הוועד, מה עם הנציגות שלהם בדירקטוריון?

שמעון פרגון: כפי שחל גם בחברת האם.

שמעון פרגון: גם בחברת האם אין היום נציגות שלהם בדירקטוריון.

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מכיר בצורך שלהם בנציגות בדירקטוריון?

שמעון פרגון: אני לא חושב שיש צורך.

בנימין כהן: הוא לא מכיר בצורך.

בנימין כהן: ל-50 עובדים לפי מה שהוצג פה בדיון הקודם מגיע נציג אחד בדירקטוריון.

כרמל שאמה-הכהן: לא יכול להיות, אין דבר כזה.

בנימין כהן: זה מה שאמרו כאן בדיון שעבר.

כרמל שאמה-הכהן: לא יכול להיות.

בנימין כהן: אמרו שבחברה שיש בה לפחות 100 עובדים מגיע נציג אחד.

כרמל שאמה-הכהן: חשבתי שלכל 50 עובדים דירקטור.

בנימין כהן: יש 400 סוכנויות דואר מתוך 700 יחידות דואר.

בנימין כהן: מדובר ב-1200 עובדים.

בנימין כהן: אין להם ועד עובדים, אין להם נציג הסתדרות.

כרמל שאמה-הכהן: אתם לא נחשבים עובדי דואר?

בנימין כהן: נכון.

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא נחשב עובד, אתה ספק.

בנימין כהן: אני ספק.

בנימין כהן: אין שום הגנה.

נתי ביאליסטוק כהן: איזו הגנה מקבל ספק במסגרת דירקטוריון?

בנימין כהן: אני גורם משפיע מאוד על מה שקורה בחברת הדואר ובחברת הבת.

בנימין כהן: אני מייצג 400 יחידות.

בנימין כהן: 400 יחידות זה 68%.

בנימין כהן: איך זה שאין לי שום נציגות?

נתי ביאליסטוק כהן: אנחנו נתנגד להצעה שתכלול נציגות של איזה שהם גורמים, לא רק סוכנים כהתחייבות או כחובה בחברת הדואר ובבנק הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: צר לי.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר כפי שהוא ללא שינוי.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 15 בעניין החובה לתת שירותים כספיים מסוימים.

כרמל שאמה-הכהן: מי ביקש?

ברוריה מנדלסון: אנחנו ביקשנו.

ברוריה מנדלסון: יכול להיות שגם העובדים ביקשו.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מדברים על סעיף 15 לעניין סעיף 88ה2(א).

ברוריה מנדלסון: זה סעיף שהוצבע כבר ואנחנו מבקשים לערוך בו שינוי.

ברוריה מנדלסון: היום הסעיף הוא כללי.

ברוריה מנדלסון: הוא קובע שבלי לגרוע מחובתה של החברה הבת לספק שירותים כספיים בסיסיים, לא תסרב החברה הבת סירוב בלתי סביר לתת שירות כספי שאינו שירות כספי בסיסי.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מבקשים להגביל ולקבוע שהחובה לא לסרב סירוב בלתי סביר תחול רק לגבי שירותים מסוימים.

ברוריה מנדלסון: ככל שהמשרד יראה שנעשה שימוש בלתי סביר בסעיף הזה, אנחנו רוצים להותיר את הסמכות לשר, בהסכמת שר האוצר, לקבוע בצו שהוראות הסעיף יחולו על שירותים כספיים נוספים.

כרמל שאמה-הכהן: דוגמה?

ברוריה מנדלסון: לשירותים שאנחנו רוצים להוציא ואולי נכניס?

אורן לביאן: הפצת שירותים פיננסיים ומתן שירותי.

אורן לביאן: .

אורן לביאן: דוגמה זה הפצת אשראי, הפצת פקדונות.

כרמל שאמה-הכהן: אחרי החוק יהיה מותר לבנק הדואר לתת אשראי?

קריאה: לא אשראי.

קריאה: להפיץ.

נתי ביאליסטוק כהן: להפיץ אשראי.

ברוריה מנדלסון: בשלב ראשון אנחנו מוכנים להסיר את החובה לסירוב בלתי סביר, אבל אם נראה שיש בזה שימוש לא סביר אנחנו.

ברוריה מנדלסון: .

כרמל שאמה-הכהן: למישהו יש התנגדות לשינוי הזה?

אתי בנדלר: למה אתם רוצים לייחד את זה?

ברוריה מנדלסון: בלי לגרוע מחובתה של החברה הבת לספק שירותים כספיים בסיסיים לפי סעיף 88ב(1), לא תסרב החברה הבת סירוב בלתי סביר לתת שירות כספי המנוי בסעיף 88א(א)(1), (2), (3),(6) ו-(9).

ברוריה מנדלסון: השר רשאי, בהסכמת שר האוצר, לקבוע בצו שהוראות סעיף זה יחולו על שירותים כספיים נוספים.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר עם השינוי .

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 24 לעניין דוחות.

ברוריה מנדלסון: סעיף 24 בהצעת החוק זה לעניין 88כ(ב).

ברוריה מנדלסון: בסעיף בהצעת החוק שעליו הצביעו כתוב שהחברה הבת תפרסם את הדוח הכספי השנתי המבוקר לה באופן, במועד ובהיקף שיורה המפקח.

ברוריה מנדלסון: אנחנו הסכמנו לקבל את הערת החברה ולשנות כך שהחברה הבת תפרסם פרטים מהדוח הכספי השנתי המבוקר שלה באופן, במועד ובהיקף שיורה המפקח.

כרמל שאמה-הכהן: מאושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 34(1) לעניין הסמכות המקומית של בית משפט שלום בערעור.

ברוריה מנדלסון: זאת הייתה הערה של משרד המשפטים.

ברוריה מנדלסון: הבנתי שזה נוסח שתואם עם היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: בסעיף 109ט1(א) הוצע נוסח על דרישת תשלום.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: אני קיבלתי את ההסבר שלך, רק תגידי לי את הנוסח.

אתי בנדלר: היו אתמול בירורים עם משרד המשפטים.

אתי בנדלר: לבירור הזה הצטרפה היועצת המשפטית של ועדת החוקה.

אתי בנדלר: הם קיבלו את העמדה שלנו שאין לצמצם את זכות הנגישות אך ורק לבית משפט השלום בירושלים.

אתי בנדלר: זו הייתה המשמעות של הנוסח שהם ביקשו.

אתי בנדלר: הנוסח המוצע שסוכם, אם אדוני יאשר, אומר: "על דרישת תשלום ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום.

אתי בנדלר: הערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה דרישת התשלום".

אתי בנדלר: לגבי ה-30 ימים תיכף נדבר.

אתי בנדלר: הוא יוגש לבית המשפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום.

אתי בנדלר: יש היום 6 מחוזות שבהם יושבים נשיאי בית משפט שלום, כשלנשיא בית המשפט השלום יש סמכות לנתב את התיקים ולהחליט איפה הם יידונו.

אתי בנדלר: ב-6 מחוזות ניתן יהיה להגיש את הערעור, לא רק בירושלים.

אתי בנדלר: השופט שידון באופן ספציפי בתיקים האלה יכול שייקבע על ידי נשיא בית משפט השלום.

כרמל שאמה-הכהן: אושר.

כרמל שאמה-הכהן: בסעיף 11 הוספת סעיף 88ב ו-88ב1 לחוק העיקרי, לעניין חובת מתן שירותים כספיים בסיסיים לכלל הציבור בכל המדינה.

בנימין כהן: ביקשתי לשנות את הניסוח כך שזה לא יהיה בכל המדינה, אלא בכל יחידות הדואר הקיימות ובאלה שיקימו בעתיד.

בנימין כהן: בכל המדינות אומר שמחר יקימו ב-3 יחידות בפתח תקווה, ב-3 יחידות בחיפה וככה ינטרלו את כל ה-400 סוכנויות.

כרמל שאמה-הכהן: הפרשנות שלו נכונה?

ברוריה מנדלסון: זה נוסח שכבר קיים היום.

ברוריה מנדלסון: סעיף 5 לחוק כבר משתמש בנוסח הזה, אנחנו רק עשינו הפרדה.

ברוריה מנדלסון: השארנו את סעיף 5 לעניין שירותי דואר.

ברוריה מנדלסון: הפכנו את סעיף 88 לגבי שירותים של בנק הדואר.

ברוריה מנדלסון: זה הנוסח.

ברוריה מנדלסון: הכוונה כאן היא לכל המדינה.

ברוריה מנדלסון: במקומות שיש סניפים בהתאם לפריסה.

בנימין כהן: אפשר להוסיף לרבות כל יחידות הדואר.

כרמל שאמה-הכהן: כתוב לכלל הציבור.

בנימין כהן: יחידות דואר זו הגדרה חד ערכית.

בנימין כהן: כלל הציבור זה ציבור, מדינה זו מדינה.

בנימין כהן: יחידות זה דבר שהוא חד-ערכי.

בנימין כהן: כאן זה לא חד ערכי.

בנימין כהן: מחר אפשר יהיה לתת את השירות הזה רק בחלק מהיחידות.

כרמל שאמה-הכהן: הוא טוען שלמרות שכתוב לכלל המדינה או לכלל אזרחיה.

כרמל שאמה-הכהן: .

נתי ביאליסטוק כהן: עד כמה שאני מבין הוא רוצה לעגן איזו שהיא חובה לפרוס את שירותי הדואר, את שירותי בנק הדואר באמצעות סוכנויות הדואר.

נתי ביאליסטוק כהן: אני חושב שזה דבר שצריך להשאיר אותו לשיקול דעת.

ברוריה מנדלסון: מה החשש?

ברוריה מנדלסון: הפרשנות של שירות שנחשב לשירות בסיסי זה שצריך לתת אותו בכל יחידות הדואר.

בנימין כהן: שיהיה רשום.

ברוריה מנדלסון: אני הצהרתי לפרוטוקול.

ברוריה מנדלסון: זאת הפרשנות שלנו.

יואל נוה: זה לא נכון.

יואל נוה: יש רשימה של יחידות שנמצאות ברישיון.

יואל נוה: החברה כבר היום מפעילה יחידות נוספות מעבר לחובה שלה ברישיון.

יואל נוה: ביחידות האלו אין חובה לתת את כל השירותים.

יואל נוה: לא נכון שבניסוח שהוא יעשה כל יחידה שתקום תצטרך לתת את כל השירותים הבסיסיים.

יואל נוה: מעבר לחובה ברישיון צריך להשאיר לחברה האם ולחברה הבת את היכולת לייצר יחידות שבהן ניתנים רק חלק מהשירותים.

כרמל שאמה-הכהן: הוא סותר אותך.

בנימין כהן: הוא סותר אותי ואני אסתור אותו.

בנימין כהן: את השירותים הבסיסיים צריכים לתת לכלל הציבור.

בנימין כהן: על זה אני בטוח שיש הסכמה של כל השולחן הזה.

יואל נוה: יש רשימה של 700 יחידות.

יואל נוה: .?

כרמל שאמה-הכהן: למה לא לתת את השירותים הבסיסיים בכולם?

כרמל שאמה-הכהן: ברישיון של הדואר לא מופיעות כל היחידות.

בנימין כהן: בחוק הדואר שהתקבל ב-2006 נקבע שכל יחידות הדואר הקיימות ערב הקמת.

בנימין כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שמשרד התקשורת מסכים.

בנימין כהן: בוודאי.

ברוריה מנדלסון: אני התייחסתי לרשימת הסניפים שמופיעה ברישיון שלהם.

ברוריה מנדלסון: לא הייתי מודעת לזה שיש את כל ההסדר עם מנטה.

ברוריה מנדלסון: .

ברוריה מנדלסון: צריך לבדוק את זה.

ששי שילה: החוק במעבר מרשות לחברה צילם תמונת מצב של הסניפים, הסוכנויות והשירותים הבסיסיים שצריכים להינתן באותם סניפים.

ששי שילה: על כך החברה עומדת.

ששי שילה: אם החברה תרצה לסגור סניף היא תצטרך לקבל אישור מיוחד של שני שרים.

ששי שילה: כשהיא מרחיבה את השירותים מעבר היא רשאית לתת חלק מהשירותים, לא את כל השירותים.

ששי שילה: בסניפי מנטה שהרחבנו בלמעלה מ-20 יחידות אי אפשר לפתוח חשבון בנק.

ששי שילה: אנחנו לא חושבים שזה נכון לפתוח חשבון בנק.

כרמל שאמה-הכהן: לפתוח חשבון בנק זה שירות בסיסי?

בנימין כהן: כן.

בנימין כהן: האם אתה רואה שכונה חדשה בירושלים או בחיפה שפותחים בה סניף דואר ולא נותנים את השירותים הבסיסיים?

בנימין כהן: האם יש איפה ואיפה בין האוכלוסיות?

יואל נוה: יש רישיון.

יואל נוה: יש רשימה של סניפים שחובת השירות האוניברסאלי קבועה ברישיון.

יואל נוה: תנאי הרישיון האלה יחולו לפי הצעת החוק הזאת עד שלא יהיה היתר וכל הדברים האחרים גם על חברת הבת.

יואל נוה: משרד התקשורת אמון על כך שהשירות האוניברסאלי יינתן בכל מקום.

יואל נוה: יכולה החברה משיקולים שלה, בין אם זאת חברת הדואר, בין אם זאת החברה הבת או באמצעות חברת האם, בשינויים מתחייבים, להחליט שבמקומות מסוימים נכון לתת שירותים ספציפיים ביחידות נוספות מעבר לחובה ברישיון.

יואל נוה: פה צריך לשמר את הגמישות הזאת.

יואל נוה: מה שמציע האדון הנכבד יגרום לכך שאפשר לפתוח יחידה שיש בה את כל השירותים הבסיסיים, או בכלל לא לפתוח.

יואל נוה: גם מבחינת השירות לציבור.

יואל נוה: .

כרמל שאמה-הכהן: בוא נדבר על היחידות הקיימות.

יואל נוה: אנחנו מדברים על היחידות שקבועות ברישיון.

יואל נוה: אף אחד לא משנה אותן בלי אישור של משרד התקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מדברים על יחידות שקיימות היום.

יואל נוה: גם היום יש יחידות שנמצאות ורשומות ברישיון, יש יחידות נוספות שבהן ניתנים רק חלק מהשירותים.

יואל נוה: אין צורך לצלם את תמונת המצב שקיימת היום בשטח, אלא לצלם את תמונת המצב המצויה ברישיון.

יואל נוה: אף אחד לא משנה כרגע את הרישיון של חברת הדואר או משנה את החבות שקיימת היום ברישיון לתת שירותים בסיסיים בכל אותן יחידות שמנויות ברישיון החברה על ידי משרד התקשורת.

יואל נוה: הסמכות היחידה היא בידי משרד התקשורת.

נתי ביאליסטוק כהן: כשהחברה הוקמה צולם המצב ונקבעה רשימה של היחידות שהיו קיימות כאילו זאת חובת השירות האוניברסאלי.

נתי ביאליסטוק כהן: בנוסף נקבעו הוראות לגבי מקומות חדשים, באיזה קריטריונים הם צריכים לעמוד כדי שהם יזכו בהפעלה של סניף דואר.

נתי ביאליסטוק כהן: הסניפים שמוקמים או הסוכנויות שנפתחות מעבר לזה בכל היחידות האחרות הן "וולונטריות".

נתי ביאליסטוק כהן: החובה של אותו שירות אוניברסאלי לא חלה ביחידות שהן מעבר למה שמראה הרישיון.

נתי ביאליסטוק כהן: כמובן שמפעם לפעם רשאי המשרד לבדוק את ההגדרה של שירות אוניברסאלי ולשנות אותה לחובה או לזכות.

נתי ביאליסטוק כהן: לבוא ולהגיד באופן קטגורי שכל יחידה שתפתח מכאן ואילך, גם אם לא חלה עליה אותה חובה של שירות אוניברסאלי, חייבת להכיל את כל השירותים הבסיסיים, זה כרגע לא..

אתי בנדלר: גברת מנדלסון, תיאור המצב כפי שמר ביאליסטוק תיאר כרגע בא לידי ביטוי נאות בנוסח של ההצעה כפי שהיא?

אתי בנדלר: אני מסתכלת בעיקר על סעיף קטן (ב).

אתי בנדלר: אני תיכף אחזור לסעיף קטן (א).

אתי בנדלר: החברה הבת חייבת לספק לכלל הציבור בכל המדינה בכפוף להוראות כל דין.

אתי בנדלר: אני לא יודעת את השירותים.

אתי בנדלר: אני לא יודעת מה זה בכפוף להוראות כל דין.

ברוריה מנדלסון: התכוונו למצב שבו יש הוראה בדין שמונעת את מתן השירות.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה שברישיון אתם יכולים להגיד שבשכונה חדשה המוקמת בירושלים יוקם סניף דואר שלא יצטרך לתת את כל השירותים.

נתי ביאליסטוק כהן: זה לא ייאמר ברישיון.

אתי בנדלר: לפי דעתי הרישיון הוא לא כל דין בהקשר הזה.

ברוריה מנדלסון: זה לפי דין.

אתי בנדלר: גם לא ברור לי שזה לפי דין.

אתי בנדלר: בואי נשאיר את זה בצד כרגע.

אתי בנדלר: לפי זה בדרך כלל חקיקת משנה.

אתי בנדלר: מה שאני מנסה לומר זה שחובת השירות האוניברסאלי, כפי שאנחנו נוהגים להבין אותה, היא בכל מקום שהחברה מספקת שם שירות.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם אפשר לסייג את זה באמצעות הרישיון.

אתי בנדלר: האם לאור ההסברים שלך, מר ביאליסטוק, סבורה עו"ד מנדלסון שהנוסח נותן לכך מענה מספק?

ברוריה מנדלסון: אני מצטרפת לחשש שלך.

ברוריה מנדלסון: אני חושבת שנצטרך למצוא פתרון שיבהיר את זה בנוסח.

אתי בנדלר: היושב-ראש צריך להחליט אם הוא מוכן לסייג את החובה הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מוכן לסייג את החובה.

ברוריה מנדלסון: המצב היום הוא שיש סניפי מנטה שאין בהם את כל השירותים.

כרמל שאמה-הכהן: עם הסיפור של מנטה אין לי בעיה.

נתי ביאליסטוק כהן: זאת המשמעות.

כרמל שאמה-הכהן: הוא מדבר גם על סוכנויות ויחידות דואר.

נתי ביאליסטוק כהן: יש גם סוכנויות ויחידות דואר שלא ניתנים בהם כל השירותים.

כרמל שאמה-הכהן: אז זה לא רק מנטה.

נתי ביאליסטוק כהן: כל מה שמעבר לחובה שהטיל הרישיון.

נתי ביאליסטוק כהן: הרישיון קבע.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: לשון החוק של הממשלה רחבה יותר.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתה רוצה לסייג את מנטה אני אעזור לך לסייג, אם אתה רוצה לסייג סניפים וסוכנויות אני לא במשחק.

נתי ביאליסטוק כהן: הרישיון היום קבע מה היא חובת השירות האוניברסאלי.

כרמל שאמה-הכהן: אתם הגשתם את.

כרמל שאמה-הכהן: .

נתי ביאליסטוק כהן: אני מתאר לך את המצב.

נתי ביאליסטוק כהן: זה לא רק מנטה.

נתי ביאליסטוק כהן: מנטה זאת סוכנות דואר.

נתי ביאליסטוק כהן: יש גם סוכנויות אחרות.

נתי ביאליסטוק כהן: החברה רשאית להרחיב מעבר לחובה שמוטלת עליה סניפים אחרים, בין אם זה סניף, בין אם זה סוכנות, בין אם זה מנטה.

נתי ביאליסטוק כהן: שם לא חלה החובה של שירות.

נתי ביאליסטוק כהן: .

אתי בנדלר: לפי הרישיון היום, לא לפי נוסח הצעת החוק.

נתי ביאליסטוק כהן: לפי הרישיון.

אתי בנדלר: לכאורה קמה מחר עיר חדשה, שכונה חדשה.

אתי בנדלר: .

נתי ביאליסטוק כהן: לא.

אתי בנדלר: למה לא?

אתי בנדלר: אתם יכולים ברישיון לקבוע שהסניף..

נתי ביאליסטוק כהן: יש את מה שהיה.

נתי ביאליסטוק כהן: את הכללים באזורים חדשים נקבע.

אתי בנדלר: איפה נקבע?

נתי ביאליסטוק כהן: ברישיון?

אתי בנדלר: אתה שוב מדבר על הרישיון.

יואל נוה: האינטרס הציבורי הוא כזה שיש חובת שירות אוניברסאלי.

יואל נוה: אין היגיון רב לקבוע אותה בחקיקה ראשית באמות מידה מאוד מאוד מדויקות.

יואל נוה: כבר היום זה ברור ששירותי הדואר הבסיסיים, כנ"ל גם השירותים של בנק הדואר שניתנים, ניתנים בפריסה מאוד מאוד רחבה במדינת ישראל ונגישים לכל אחד בכל מקום.

יואל נוה: אינטרס הציבור צריך לאפשר לחברה לייצר מודלים נוספים של פעילות בשל הגמישות הכלכלית שרק ירחיבו את הפריסה מעבר לפריסה שקבועה כמינימום.

יואל נוה: אם ייווצר מצב שבכל פעם כשפותחים נקודה חדשה לשירותים מסוים צריך יהיה להטיל בחובה את כל השירותים, זה יפגע בציבור ולא יועיל לו.

יואל נוה: זה ימנע פתיחתם.

יואל נוה: .

כרמל שאמה-הכהן: איפה אתה רואה שזה פוגע בציבור?

בנימין כהן: נניח שמוקמת מחר שכונה חדשה בירושלים ואותה סוכנות לא נמצאת ברישיון.

בנימין כהן: האם אותם אזרחים שנמצאים באותה שכונה לא צריכים לקבל את השירות האוניברסאלי?

נתי ביאליסטוק כהן: הרישיון קובע את המצב שהיה בעת הענקתו ואת הכללים לגבי פתיחת סניפי דואר חדשים.

כרמל שאמה-הכהן: עזוב את העתיד, אני מדבר בהווה.

כרמל שאמה-הכהן: איפה זה פוגע בהווה?

בנימין כהן: במידה וזה לא יוגדר באותן יחידות שנפתחו מ-2006 עד היום ולא מצוינות ברישיון.

בנימין כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: כמה יחידות כאלו יש?

בנימין כהן: יש כאלה שלא נפתחו.

כרמל שאמה-הכהן: כמה יש שנפתחו מ-2006?

בנימין כהן: יש כאלה שהתחלפו.

בנימין כהן: יש עשרות.

נתי ביאליסטוק כהן: סוכנות דואר שחברת הדואר פותחת באמצעות חוזה עם קבלן שעושה עבורה שירותים, מחויבת לזה לנצח?

נתי ביאליסטוק כהן: אם זאת לא חובה שחלה עליה ברישיון.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: היא יכולה לסגור.

נתי ביאליסטוק כהן: הוא רוצה לקבע אותה.

בנימין כהן: אני לא רוצה לקבע אותה.

כרמל שאמה-הכהן: אני שואל על השירותים שאתה נותן ברגע שיש סוכנות.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא אומר לך לא לסגור את הסניף.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתה רוצה לסגור תסגור מתי שאתה רוצה.

נתי ביאליסטוק כהן: אם אני יכול לסגור את הסוכנות מתי שאני רוצה לא חלה עליה חובה.

בנימין כהן: בשכונת ארנונה וניות בירושלים סגרת ולא פתחת אחרות.

בנימין כהן: אני אתן לך שמות בכל הארץ.

בנימין כהן: חובה עליך ולא פתחת.

בנימין כהן: אתה רוצה שאני אתן לך שמות?

בנימין כהן: אני אתן לך עשרות.

כרמל שאמה-הכהן: בסעיף קטן (א2) נאמר שהשר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, יקבע תקני איכות ושירות לעניין מתן שירותים כאמור בפסקה (1).

כרמל שאמה-הכהן: לגבי הסיפא אני תיכף אעיר משהו במסגרת הדיון מחדש.

כרמל שאמה-הכהן: האם במסגרת תקני האיכות והשירות לעניין השירותים הכספיים אתם מגדירים מה הוא השירות האוניברסאלי?

ברוריה מנדלסון: אנחנו לא מגדירים את ההיקפים.

אתי בנדלר: אומר מר ביאליסטוק כן, את אומרת לא.

אתי בנדלר: אולי תגידו למה הכוונה במסגרת תקני איכות ושירות.

אתי בנדלר: אולי שם אפשר לתת את המענה לעניין.

נתי ביאליסטוק כהן: חלק מהתקנים זה גם הפריסה.

כרמל שאמה-הכהן: תכתבי לרבות פריסה.

נתי ביאליסטוק כהן: באותה עת של מתן הרישיון היה ברור שלא ניתן לקבוע איזה שהם כללים של איך צריך לשנות את הפריסה.

כרמל שאמה-הכהן: הוספנו לרבות פריסה.

כרמל שאמה-הכהן: בזה נגמר הסיפור.

אתי בנדלר: פריסת הסוכנויות או הסניפים?

נתי ביאליסטוק כהן: היחידות.

כרמל שאמה-הכהן: פריסת יחידות הדואר.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם זה מוגדר כאן.

כרמל שאמה-הכהן: הם אמרו שיחידה זה גם סניף, גם סוכנות.

כרמל שאמה-הכהן: .

בנימין כהן: גם סוכנות, גם בית דואר וגם סניף זאת יחידת דואר.

ברוריה מנדלסון: התקנות שהיום בתוקף מסדירות את זה, הן קובעות רק את הכלל ששירותי הדואר הבסיסיים והשירותים הכספיים אשר יינתנו לכלל הציבור יהיו כמפורט בתוספת.

ברוריה מנדלסון: תקני האיכות והשירות לא מתייחסים היום לעניין אם זה יינתן בכל יחידות הדואר או בחלק מהן.

אתי בנדלר: היושב-ראש החליט שהדברים האלה ייקבעו בתקנות ולא ברישיון.

אתי בנדלר: היושב-ראש החליט שהתקנות שקובעות את תקני האיכות והשירות בעניין מתן השירותים הכספיים יהיו באישור הוועדה.

אתי בנדלר: בסיפא של אותה פסקה נאמר כי תנאי האיכות והשירות לפי פסקה זו יכול שייקבעו בהיתר לשירותים הכספיים.

אתי בנדלר: אם הסיפא הזאת תישאר משמע שיעקפו את הצורך באישור הוועדה כי זה לא יהיה בתקנות.

אתי בנדלר: אני חושבת שאין מקום להשאיר את הסיפא הזאת.

כרמל שאמה-הכהן: תורידי אותה.

נתי ביאליסטוק כהן: אני מבקש התייעצות, משום שלהעביר משהו ממשטר שקיים כרגע ברישיון לתקנות.

נתי ביאליסטוק כהן: .

אתי בנדלר: אני שומעת שזה קבוע בתקנות, למעט הפריסה של הסניפים.

ברוריה מנדלסון: הפריסה.

ברוריה מנדלסון: בתקנות מופיע תיאור השירות, זאת אומרת מה השירות צריך לכלול.

אתי בנדלר: שזה תקני האיכות והשירות.

ברוריה מנדלסון: בדיוק.

ברוריה מנדלסון: לעניין הפריסה אנחנו מבקשים לשקול.

ברוריה מנדלסון: יש לנו תקנים.

ברוריה מנדלסון: אפשר להציג את התקנות כך שכולם יראו אותן.

אורן לביאן: תקני הרישיון.

ברוריה מנדלסון: יש לנו אותם גם פה.

אתי בנדלר: האם תקני האיכות והשירות יכללו גם את פריסת המקומות שבהם..?

אתי בנדלר: היושב ראש נוטה להחליט שזה כן ייקבע במסגרת אותן תקנות שהן באישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: האם את כל אלה אפשר לעשות לא במסגרת התקנות של השר בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה אלא בהיתר?

ברוריה מנדלסון: היום התקנות קובעות את רשימת השירותים עם התיאור שלהם.

ברוריה מנדלסון: את תקני האיכות והפריסה אנחנו קובעים ברישיון.

ברוריה מנדלסון: אנחנו חושבים שזאת הרגולציה הנכונה.

ברוריה מנדלסון: יש לנו את הרשימה של השירותים.

ברוריה מנדלסון: אני אציג את התקנות.

אתי בנדלר: זאת אומרת שהפרדתם בין השירותים לתקני האיכות והפריסה.

אתי בנדלר: לאיזה צורך ביקשתם את הסעיף הזה?

ברוריה מנדלסון: הסעיף הזה עשה רק פיצול.

ברוריה מנדלסון: הסעיף המקורי מדבר על שירותי דואר בסיסיים ועל שירותים כספיים בסיסיים.

ברוריה מנדלסון: זה רק עניין ניסוחי.

ברוריה מנדלסון: חשבנו שאם עשינו פרק נפרד לשירותים הכספיים, נכון יהיה להעביר את הכספיים הבסיסיים לפרק הנכון.

ברוריה מנדלסון: חשבנו שלא נכון שבסעיף (5) שמדבר על הדואר יהיה גם שירותים כספיים.

ברוריה מנדלסון: זה היה אמור להיות שינוי טכני.

ברוריה מנדלסון: אנחנו חושבים שצריך להשאיר את הרגולציה כמו שהיא.

ששי שילה: אני לא חושב שהייתה כוונה של יושב-ראש הוועדה או של המחוקק לפתוח עכשיו את כל נושא שירותי הדואר בכלל.

ששי שילה: אנחנו דנים פה בנושא של בנק הדואר, השירותים שניתנים על ידי בנק הדואר, תקני השירות של בנק הדואר והפריסה של היחידות שלו.

ששי שילה: זה בדיוק העניין.

ששי שילה: מכיוון שהשירותים היום ניתנים על ידי הסניפים וסניפי הדואר נוצר הלינקז' בין יחידות בנק הדואר וסניפי הדואר עצמם.

ששי שילה: אין לנו כוונה.

ששי שילה: הדברים האלה מעוגנים ברישיון ומוסדרים לעניין פתיחה או לעניין פריסת היחידות.

ששי שילה: בעניין הזה תהיה טעות להרחיב את העניין ליחידות הדואר ולשירותי הדואר.

ששי שילה: זאת לא הייתה הכוונה.

נתי ביאליסטוק כהן: זאת בהחלט לא הייתה הכוונה שלנו.

נתי ביאליסטוק כהן: הכוונה שלנו בסך הכול הייתה לעשות את הפיצול הטכני בין מה שקיים היום לגבי שירותי הדואר.

נתי ביאליסטוק כהן: .

בנימין כהן: אם יפרידו בין שירותי הדואר לשירותי בנק הדואר אותן יחידות מחוסלות.

יואל נוה: אין כוונה להפריד בין היחידות.

בנימין כהן: זה לא סניפים.

בנימין כהן: הסוכנויות הן עצמאיות.

יואל נוה: אין כוונה להפריד בין היחידות.

יואל נוה: דיברנו על זה עוד קודם.

כרמל שאמה-הכהן: אם אין כוונה, מה הבעיה עם הנוסח שהצענו?

יואל נוה: יש היום משטר רגולציה מסוים שמתייחס לשירות האוניברסאלי.

יואל נוה: המשטר הזה כמו שקיים היום בהיררכיה שבין החוק לרישיון הוא משטר נכון.

יואל נוה: הוא נותן את חובת השירות האוניברסאלי.

יואל נוה: עכשיו אני מדבר על כל השירותים של החברה.

יואל נוה: אני מדבר גם על הכספיים וגם על הדואריים.

יואל נוה: הוא מאפשר את הגמישות הנדרשת לנהל את הדבר הזה גם בכללים כאלה ואחרים שנקבעים ברישיון ומשרד התקשורת אמון עליהם.

יואל נוה: אנחנו חושבים שאת ההיררכיה הזאת בהסדרה בין החקיקה הראשית לרישיון צריך לשמר גם במקרה שבו עושים הפרדה טכנית בין השירותים הכספיים לשירותים הדואריים.

יואל נוה: אין כוונה להפריד ביניהם ברמת היחידה.

יואל נוה: זה רק ברמת החוק בעניין הטכני בגלל שיש חברה בת שנותנת שירותים כספיים וחברת אם שנותנת שירותי דואר במהות.

יואל נוה: זאת הסיבה שנעשתה החלוקה הזאת.

יואל נוה: אני לא חושב שיש איזו שהיא טענה.

יואל נוה: יכול להיות שיש טענות ספציפיות במקום כזה או אחר, אבל צריך להבין שגם כאשר נסגרת סוכנות היא נסגרת מעצם העובדה שסוכן לא מסוגל להחזיק אותה ברמה הכלכלית.

יואל נוה: השירות האוניברסאלי שנותנת היום חברת הדואר, בין אם זה בשירות הדוארי ובין אם זה בשירות הכספי, הוא רחב מאוד.

יואל נוה: נאמר גם על ידי אחרים שהיקף הסניפים או יחידות הדואר שיש היום הוא בערך כמו היקף של קבוצת בנק הפועלים וקבוצת בנק הלאומי יחד.

יואל נוה: אין גוף בארץ שיש לו פריסה כזאת רחבה.

יואל נוה: העובדה היא שמשטר ההסדרה הנוכחי הוכיח את עצמו והוא עובד נכון.

יואל נוה: לא צריך לשנות אותו.

יואל נוה: יש פה עניין טכני של הפרדה.

יואל נוה: יש פה עניין של רשימת שירותים שקבועה ומוסכמת עלינו.

יואל נוה: את נושא ההסדרה של איפה זה יינתן בדיוק ובאיזה תנאים צריך להשאיר בדרך שבה זה קיים היום.

ששי שילה: זה יעמוד בסתירה לדוגמאות שנתנו בעבר.

ששי שילה: אמרנו שנפתח.

ששי שילה: .

כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים להסביר לי מה הוא רוצה?

נתי ביאליסטוק כהן: הוא רוצה לקבע את המצב הקיים שנולד אחרי מתן.

נתי ביאליסטוק כהן: .

בנימין כהן: מספר יחידות הדואר עומד על 700, מתוכן 400 סוכנויות.

בנימין כהן: הסוכנויות האלו נקבעו ברישיון.

בנימין כהן: נקבע גם שאף אחת מהן לא תשתנה.

בנימין כהן: על כל סוכנות כזאת שנסגרת צריכה להיפתח אחרת באותו מקום או באותו אזור, הכל באישור של משרד התקשורת.

בנימין כהן: באותן 400 יחידות אני מצפה.

בנימין כהן: .

בנימין כהן: אני מסתכל על האינטרס של הסוכנים, אתה צריך להסתכל על האינטרס של הציבור שיוכל לקבל את כל השירותים.

נתי ביאליסטוק כהן: זה כבר קיים היום ברישיון.

ברוריה מנדלסון: זה המצב היום.

ברוריה מנדלסון: ככל שהסוכנויות האלו ברישיון יש חובה לספק בהן.

קריאה: זה כתוב ברישיון.

ברוריה מנדלסון: אין בעיה עם המצב הקיים.

בנימין כהן: אם הכול ברור והכל כתוב, למה יש התנגדות לשנות את המינוח לצורה שבה.

בנימין כהן: .?

נתי ביאליסטוק כהן: מכיוון שאני לא מתקן את הרישיון באמצעות החוק.

בנימין כהן: אתה לא מתקן את הרישיון, אתה מתקן את החוק.

בנימין כהן: החוק הוא מעל הרישיון.

ברוריה מנדלסון: נוסיף גם את ההיתר.

ברוריה מנדלסון: כפוף להוראות כל דין זה שאתה לא חייב לפתוח חשבון למי שאתה לא עושה לו..

ברוריה מנדלסון: לפי חוק איסור הלבנת הון.

ברוריה מנדלסון: זאת הייתה הכוונה.

ברוריה מנדלסון: כפוף לרישיון זה לעניין ההיקף.

ברוריה מנדלסון: לוועדה יש את הסמכות לקבוע מה הרשימה.

ברוריה מנדלסון: זה לפי סעיף 1.

ברוריה מנדלסון: את היתר אני חושבת שנכון להשאיר לרגולציה של משרד התקשורת שקבע את זה עד היום.

נתי ביאליסטוק כהן: היא יכולה לשנות, להחמיר או להקל.

בנימין כהן: במצב הקיים את יכולה להיכנס לאיזו שהיא יחידה ולהגיד שלא נותנים את השירותים הבסיסיים.

בנימין כהן: למה?

בנימין כהן: ככה.

נתי ביאליסטוק כהן: זה לא נכון.

בנימין כהן: זה לא בחוק, ידידיי.

לאה ורון: לפני רגע אמרת שאפשר להחמיר ולהקל.

נתי ביאליסטוק כהן: אם האדון מתכוון לאותן 700 יחידות שמופיעות ברישיון של החברה, אזי בהן צריכים להינתן כל השירותים הבסיסיים.

כרמל שאמה-הכהן: בוא נכתוב את זה.

נתי ביאליסטוק כהן: זה כתוב היום ברישיון.

כרמל שאמה-הכהן: כתוב שברישיון זה חלק מהיחידות.

כרמל שאמה-הכהן: יש גבול לסבלנות שלי.

כרמל שאמה-הכהן: נאמר פה יותר מפעם אחת שיש יחידות שכתובות ברישיון ויחידות שלא כתובות ברישיון.

נתי ביאליסטוק כהן: ברישיון נקבעו יחידות.

נתי ביאליסטוק כהן: היחידות האלו מחייבות את החברה.

נתי ביאליסטוק כהן: .

כרמל שאמה-הכהן: מה עם אלו שלא כתובות ברישיון?

כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה עם אלו שברישיון.

כרמל שאמה-הכהן: מה עם אלו שלא ברישיון?

נתי ביאליסטוק כהן: יש שני סוגים.

נתי ביאליסטוק כהן: יש יחידות שמוקמות באזורים חדשים על פי הרישיון, יש יחידות שהחברה החליטה וולונטרית להקים אותן.

כרמל שאמה-הכהן: מה עם אלו שהקימו על פי הרישיון?

נתי ביאליסטוק כהן: הן מחויבות לתת את כל השירותים הבסיסיים.

אורן לביאן: אם היא סוגרת סוכנות היא חייבת לפתוח עוד סוכנות, או שחברת הדואר עצמה מקצה נכס.

כרמל שאמה-הכהן: היחידות החדשות שנפתחות על פי אילוצי הרישיון מחויבות בכל השירותים הבסיסיים?

נתי ביאליסטוק כהן: כן.

נתי ביאליסטוק כהן: כל היחידות שחברת הדואר מפעילה בהתאם לפריסה האוניברסאלית שקבועה ברישיון שלה מחויבות במתן כל השירותים הבסיסיים.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, זה מספק אותי.

אתי בנדלר: אדוני, עדיין נשאר הסעיף הזה.

אתי בנדלר: בפסקה (2) הוסף שהשר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, יקבע תקני איכות ושירות לעניין מתן שירותים כאמור בפסקה (1).

אתי בנדלר: עכשיו הצעת להוסיף: "ובכלל זה תפרוס את יחידות הדואר שבהן יינתנו שירותים".

אתי בנדלר: אני מניחה שאין צורך להוסיף את התוספת האחרונה.

כרמל שאמה-הכהן: אין צורך.

אתי בנדלר: מה בקשר לסיפא על כך שתקני האיכות והשירות לפי פסקה זו יכול שייקבעו בהיתר לשירותים כספיים?

כרמל שאמה-הכהן: את אומרת שזה מייתר?

אתי בנדלר: זה מייתר.

ברוריה מנדלסון: זה מופיע גם היום בהוראה בסעיף 5.

ברוריה מנדלסון: ההוראה בסעיף 5 לחוק קובעת את זה.

ברוריה מנדלסון: אני חושבת שנתנו את הדעת ואמרנו שייתכן ויצטרכו לפנות לוועדה.

ברוריה מנדלסון: רצו לאפשר לרגולטור לקבוע את זה בעצמו.

ברוריה מנדלסון: זה באמת פרטי פרטים.

ברוריה מנדלסון: אני מודעת לקאץ'.

ברוריה מנדלסון: יש פה מסלול ועדה ומסלול עוקף ועדה.

אתי בנדלר: ברגע שיש מסלול.

אתי בנדלר: .

כרמל שאמה-הכהן: המים זורמים איפה שיותר קל להם.

אתי בנדלר: כאן ההפרש יהיה כל כך גדול בין נפילה מגובה גבוה לגובה נמוך ובין גובה נמוך לגובה גבוה.

אתי בנדלר: מה ההחלטה?

כרמל שאמה-הכהן: אני תמיד מעדיף את העמדה של היועצת המשפטית לוועדה.

ברוריה מנדלסון: היא רק הציעה, היא לא נקטה עמדה.

ברוריה מנדלסון: הפניתי את תשומת הלב לקאץ' בעניין.

ברוריה מנדלסון: אנחנו נצטרך לתקן גם את סעיף 5.

כרמל שאמה-הכהן: תשכנעו אותה.

אורן לביאן: היום זה קיים בסעיף 5 ביחס לשירותי הדואר ושירותי בנק הדואר.

אורן לביאן: מה שעשינו זה לקחנו את סעיף 5..

אתי בנדלר: אני יודעת.

אורן לביאן: אם את מתקנת פה.

אורן לביאן: .

כרמל שאמה-הכהן: זה מחייב?

ברוריה מנדלסון: צריך שתהיה סיבה למה בשירותים הכספיים ובתקני האיכות והשירות הוועדה רוצה להתערב ופה לא.

יואל נוה: השירותים הפיננסיים, להבדיל מחלקם של שירותי הדואר, מצויים בתחרות.

יואל נוה: בנק הדואר אמור להתחרות בגופים פיננסיים אחרים.

יואל נוה: לגופים הפיננסים האחרים האלה אין שום הסדרה על תקני איכות ושירות ומתן השירותים.

יואל נוה: זה נכון שיש פה חובה אוניברסאלית שלא קיימת לגופים האחרים, אבל מצד שני..

כרמל שאמה-הכהן: לבנקים אין את זה?

יואל נוה: אין חובה לתקני שירות כמו שקיימים בדואר.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם זה במסגרת תקני שירות, אבל יש לך את חוק הבנקאות (שירות ללקוח), ששם יש הוראות חוק שמכוחן.

אתי בנדלר: .

יואל נוה: לא תקני איכות ושירות כמו שקבועים בדואר לגבי זמן עמידה בתור.

יואל נוה: זאת דוגמה לתקן איכות שקיים היום בדואר.

יואל נוה: הוא כולל היום שירותים כספיים ושירותים דואריים.

יואל נוה: בשום בנק אין תקן שאומר כמה זמן צריך להמתין בתור.

אתי בנדלר: איפה זה מפורסם?

ברוריה מנדלסון: בשום בנק לא מחכים כמו בבנק הדואר.

לאה ורון: תאירו את עיני הוועדה כמה זמן לפי התקן אפשר לעמוד בתור.

יואל נוה: אני לא זוכר להגדיר את זה.

לאה ורון: טוב שכך.

לאה ורון: צודק שאתה לא זוכר.

יואל נוה: צריך להבין שאנחנו רוצים לתת לחברה הזאת זכות קיום ויכולת פעולה.

יואל נוה: היא צריכה לעבוד בסביבה תחרותית.

יואל נוה: נכון שעכשיו ייקבעו לה תקני איכות ושירות, דבר שלא מקובל בכלל בתחום הזה של שירותים פיננסיים.

יואל נוה: להביא אותם למצב שהם יכולים להיות פרטניים ברמת הוועדה זה יהיה מיותר.

יואל נוה: יש היום הגדרות.

יואל נוה: משרד התקשרת הוא זה שמפקח וקובע.

נתי ביאליסטוק כהן: צריך את היכולת לשנות מפעם לפעם בהתאם לדברים שקורים בשוק.

נתי ביאליסטוק כהן: זה התפקיד של רגולטור.

נתי ביאליסטוק כהן: לבוא ולהגיד שהרגולטור לא יכול להפחית או להגביר יש בזה קושי.

ברוריה מנדלסון: עד היום לא התעוררה עם זה שום בעיה.

אתי בנדלר: להוריד גם את אישור הוועדה?

כרמל שאמה-הכהן: אם אין לך התנגדות לכך.

אתי בנדלר: אין לי התנגדות לכך.

אתי בנדלר: הנוסח יהיה מקביל לנוסח של 5(ב).

אתי בנדלר: הוא נשאר בדיוק בהתאם להצעת הממשלה.

לאה ורון: הוא גם לא יקבע בתקנות?

אתי בנדלר: הוא יכול לקבוע בתקנות ללא אישור הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 15.

כרמל שאמה-הכהן: הוספת סעיף 88ה2 לעניין החובה לתת שירותים כספיים מסוימים.

אורן לביאן: קראנו את זה.

לאה ורון: סעיף 28 הוספת סעיף 109ב2 לעניין זכות הטיעון של מפר.

ברוריה מנדלסון: הסעיף מדבר על סיטואציה של הטלת עיצום כספי.

ברוריה מנדלסון: מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 109ב1 רשאי לטעון את טענותיו בכתב לפני המנהל או המפקח.

ברוריה מנדלסון: יושב ראש הוועדה ביקש שנוסיף שהוא רשאי לטעון טענותיו בכתב או בעל פה כפי שהורה מנהל או מפקח.

ברוריה מנדלסון: זה הסעיף שהוצבע בנוסח הזה.

ברוריה מנדלסון: אנחנו מבקשים להשאיר את הנוסח כך שזה יהיה לטעון טענותיו בכתב.

ברוריה מנדלסון: אנחנו רוצים שלפחות הטענות הראשונות של המפר יהיו בכתב.

ברוריה מנדלסון: הוא יוכל אחר כך להוסיף טענות בעל פה, אבל לא שכל הטענות של המפר יהיו בעל פה ולא יהיה לזה תיעוד.

ברוריה מנדלסון: זה נראה לנו בעייתי.

אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, חוק בנק ישראל דן בהטלת עיצומים כספיים.

אתי בנדלר: סעיף 60 שבו שדן בזכות הטיעון אומר שמפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות סעיף 59 רשאי לטעון את טענותיו בעל- פה או בכתב בפני הנגיד באופן שבו יקבע הנגיד.

אתי בנדלר: אנחנו לא קובעים שזה יהיה בעל פה או בכתב לפי החלטת המפר, אלא שהמפקח לעניין הזה יוכל לאפשר זכות טיעון בעל פה אם הוא חושב שבנסיבת העניין ראוי כן.

אתי בנדלר: אני חושבת שזה עיקרון נכון.

אתי בנדלר: עדיין ההחלטה היא של המפקח.

אתי בנדלר: כך אושר גם במספר חוקים אחרים.

אתי בנדלר: אינני מוצאת שום סיבה לסטות מכך.

ברוריה מנדלסון: אנחנו חשבנו שככלל נכון שזה יהיה בכתב.

אתי בנדלר: למה אתם חושבים שלבנק שהוא בדרך כלל מפוקח לפי חוק הבנקאות, שזה מפר הרבה יותר מתוחכם והרבה יותר עשיר, יש את האפשרות להחליט אם זכות הטיעון תהיה בכתב או בעל פה?

אתי בנדלר: אתם חושבים שלמפוקח שלכם, שיכול להיות לפעמים איזה סוכן דואר, לא צריך שיהיה אותו דבר?

ברוריה מנדלסון: הסמכות נתונה למפקח, לא לסוכן.

אתי בנדלר: נכון.

אתי בנדלר: למפקח לא תהיה סמכות להגיד שבנסיבות העניין הוא מוותר על הטיעון בכתב והוא מאפשר לטעון בעל-פה?

ברוריה מנדלסון: אנחנו חושבים שמדובר בהליך מינהלי שצריך שיהיה לו תיעוד.

אתי בנדלר: בוודאי שיש תיעוד.

אתי בנדלר: הנוסח אושר בחוק ההגבלים העסקיים ובחוקים אחרים.

לאה ורון: אדוני מאשר את הסעיף בנוסחו?

ברוריה מנדלסון: אין שינוי.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף מאושר כעמדת היועצת המשפטית.

כרמל שאמה-הכהן: הוצג הנוסח של סעיף 10.

כרמל שאמה-הכהן: החברה הבת תיתן את השירותים הכספיים בעצמה ובאמצעות חברה, ואולם החברה הבת לא תפתח בעצמה יותר מ-35 יחידות לצורך מתן השירותים הכספיים.

כרמל שאמה-הכהן: השר רשאי להגדיל את מספר היחידות כאמור אחת לשנה באישור ועדת הכלכלה של הכנסת; לעניין זה, "החברה" - לרבות סוכני דואר שעמם התקשרה; יחידה, סניף או סוכנות.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

אתי בנדלר: במהלך איזו תקופה 35 יחידות?

אתי בנדלר: זה לא כל כך מסתדר לי כאן.

ברוריה מנדלסון: איפה יש הגדרה של יחידה?

אתי בנדלר: אתם אומרים שבהתחלה מותר להם להוסיף 35 יחידות.

כרמל שאמה-הכהן: 35 וזהו.

אתי בנדלר: מה זה אחת לשנה?

אתי בנדלר: מעבר ל-35?

כרמל שאמה-הכהן: אחת לשנה הזכות של השר לבחון אם הוא רוצה לבקש מוועדת הכלכלה להגדיל.

כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול לבוא ולהגדיל, אבל אם פעם אחת הגדילו לו הוא לא לבוא אחרי חודש ולבקש שיגדילו לו.

כרמל שאמה-הכהן: פעם בשנה יש לו זכות.

ברוריה מנדלסון: יש נוסח שאנחנו משתמשים בו של אחת ל-12 חודשים.

כרמל שאמה-הכהן: אחת ל-12 חודשים.

ברוריה מנדלסון: לגבי ההגדרה של יחידה נשב עם היועצת המשפטית.

כרמל שאמה-הכהן: סניף או סוכנות.

ברוריה מנדלסון: אין הגדרה לסניף או לסוכנות בחוק.

ברוריה מנדלסון: צריך להגדיר את הדברים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 88א(א)(1) אושר עם הסמכה ליועצת המשפטית לתקן תיקוני נוסח ולהגדיר סניף או סוכנות בצורה המיטבית.

ברק כלב: אנחנו רוצים לדבר על סעיף חדש בדבר העברת תקציב למימון תחילת פעילות חברת הבת במתכונתה המורחבת לפי התיקון.

ברק כלב: אנחנו מבקשים לקבוע שהמימון לתחילת הפעילות של הבנק במתכונת שלו על פי התיקון יבוא מהמדינה, על מנת להבטיח שיהיה כסף, שיהיה תקציב להניע את כל המהלך הזה קדימה כך שלא יבוא על חשבון ההתנהלות השוטפת הקיימת, שלא לומר על חשבון זכויות עובדים.

ברק כלב: אנחנו חשבנו שנכון יהיה להוסיף סעיף חדש.

ברק כלב: אפשר לומר שהכותרת שלו תהיה העברת תקציב למימון תחילת פעילות חברת הבת במתכונתה המורחבת לפי תיקון זה או כל נוסח אחר שלפיו המדינה תעביר לחברת הבת תקציב למימון תחילת פעילותה במתכונתה המורחבת בהתאם לתיקון זה.

ברק כלב: התקציב ייקבע על ידי השר באישור הוועדה.

ברק כלב: הוא ייקבע כך שיהיה בו לממן את עלויות תחילת הפעילות של חברת הבת במתכונתה המורחבת, ובכללן הון עצמי ראשוני הנדרש.

ברק כלב: .

לאה ורון: אתה קורא מאיזה שהוא מסמך ששלחת?

ברק כלב: בסעיף 9 בנייר שלנו.

כרמל שאמה-הכהן: תגובת האוצר.

יעל מבורך: הסעיף הזה עולה לראשונה עכשיו אחרי דיונים רבים שהיו בחוק הזה בוועדה.

יעל מבורך: הוא מפתיע אותנו.

יעל מבורך: יש לציין שזה נושא חדש שלא היה על סדר היום.

יעל מבורך: לגבי העמדת תקציב בסדר גודל שמדובר בו – אני לא יודעת אם זה 40,50,60 מיליון שקל מהכנסות המדינה - בשנה כזאת כמו 2012, כמו 2013 שהמצב התקציבי ידוע לכולנו זאת בעיה.

יעל מבורך: אנחנו לא חושבים בהכרח שהתקציב הזה צריך להגיע מהמדינה.

יעל מבורך: מה שכן אפשר לעשות ונעשה על ידי הגורמים המקצועיים באוצר, ברשות החברות, בדואר, זה לבחון את הנושא הזה יחד עם מכלול הנושאים האחרים שנמצאים על השולחן, כמו למשל פרישת עובדים, כמו תכנית הבראה וכו'.

יעל מבורך: את כל התכנית הזאת ביחד לבחון יחד עם כל הגורמים הנוגעים בדבר ולמצוא פתרון, בין אם בהעמדת תקציבים מהדואר, מהחברה האם או ממקורות אחרים.

יעל מבורך: כרגע לקבוע בחקיקה שהדואר לא יעמיד הון עצמי לחברת הבת אני חושבת שזה לא נכון בעת הזאת, בטח לא בחקיקה ראשית, לכן אנחנו מתנגדים לסעיף הזה.

כרמל שאמה-הכהן: יושב-ראש הדואר, איך זה אמור להיות הנושא של ההון העצמי?

ששי שילה: החברה האם אמורה להעמיד הון עצמי ראשוני לטובת החברה הבת מתוך הכספים, מתוך היתרות שלה.

ששי שילה: היא אמורה להעמיד גם את תקציב ההשקעות שהיום מוטמע בתוך חברת הדואר .

ששי שילה: יש סעיף נוסף.

ששי שילה: הכללים של ההון העצמי נקבעים על ידי המפקח על החברה, יתר הדברים על פי המלצות.

ששי שילה: הדברים האלה נאמרו ונכתבו ונמצאים בדיון ראשוני עם אגף תקציבים עדיין ללא פתרון.

ששי שילה: איפה הקושי ואיפה הבעיה?

ששי שילה: חברת דואר ישראל מצויה בתוך משבר כלכלי, במצוקה, לכן פנתה למשרד האוצר עם תכנית הבראה ארוכת טווח לסיוע, למימון פרישה מוסכמת של עובדים, התייעלות וכיוצא באלה.

ששי שילה: ככל שלא יימצאו מקורות להעמיד את ההון ואת התקציבים הנדרשים כדי להעמיד את החברת הבת, את בנק הדואר על הרגליים, הרי שיישום החוק והוצאתו לפועל על פי 4 הקריטריונים יוטל בספק.

ששי שילה: המקורות העצמאיים של החברה מבחינת היכולת שלה להעמיד את זה כרגע, בתוואי ההוצאות הקיים של החברה אל מול ההכנסות החזויות, מוטל בספק.

ברק כלב: ברור מה המשמעות.

ברק כלב: אנחנו באים ויוצרים פה הסדר מאוד מאוד מפורט ומאוד מאוד נרחב שבסופו של דבר לא יצא לפועל כי אין קמח כדי להוציא אותו לדרך.

כרמל שאמה-הכהן: אין לי אפשרות כוועדה למשוך מהם עכשיו 50 מיליון ולהעביר מהאוצר בהחלטה של ועדה.

כרמל שאמה-הכהן: לא נראה לי סביר.

ברק כלב: אפשר לקבוע איזה שהוא מנגנון יותר רך.

ברק כלב: קשה למדינה להכניס יד לכיס ולהוציא.

ברק כלב: אפשר לדבר במונחים שהיא תעמיד מימון שיוחזר לאחר מכן כהלוואה.

כרמל שאמה-הכהן: אני מאמין שאפשר להגיע איתם להסכמה.

לאה ורון: זה לא משהו ש..

כרמל שאמה-הכהן: הם נתנו פה הלוואות גדולות יותר.

ברק כלב: זה צריך להיות מוסדר איפה שהוא.

ברק כלב: לצאת למהלך הזה בלי תקציב.

ברק כלב: .

ברק כלב: ככה לא עובדים.

ברק כלב: אין תכנית עבודה כזאת.

כרמל שאמה-הכהן: הממשלה הגישה את החוק.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא חוק פרטי.

כרמל שאמה-הכהן: אני מניח שכשממשלה מציעה הצעת חוק ממשלתית היא צריכה שתהיה סגירה פיננסית לעניין.

יעל מבורך: לא רק שנדרשת הממשלה להתייחס לסוגיה הזאת של ההון, היא נדרשת להתייחס לעוד סוגיות שמאוד חשובות גם לחברת הדואר וגם לעובדי הדואר, כמו למשל הפרישה של העובדים, כמו למשל פתיחה של מנועי צמיחה חדשים לחברה.

יעל מבורך: יש הרבה נושאים שיש לכולנו על הפרק בשנה הקרובה.

יעל מבורך: לקחת רק את ההון החוזר שאנחנו עכשיו צריכים למצוא איזה 50 מיליון שקל זה לא נכון, זה לפרק את החבילה הזאת.

יעל מבורך: זאת חבילה שכולנו צריכים ופועלים לבנות ביחד.

יעל מבורך: להיפך, לקחת רק את הדבר הזה ועכשיו להביא אותו בצורה כזאת זה דבר שמפרק את היכולת להגיע להבנות בדברים חשובים לא פחות.

שמעון פרגון: החבילה שעליה מדברת הגברת היא אכן חבילה מאוד מורכבת, אבל היא לא שייכת לדיון הזה.

שמעון פרגון: אני לא חושב שכדאי להכניס אותה כחלק מתוך הדיון הזה.

שמעון פרגון: אנחנו מדברים כאן כולנו על הקמת בנק.

שמעון פרגון: מישהו צריך לסייע כדי שנוכל להקים את הבנק הזה.

שמעון פרגון: זה לא שייך לאותו מתווה שעליו את מדברת בנפרד.

שמעון פרגון: אין כרגע הון ראשוני בתוך חברת הדואר ואין כרגע הון ראשוני כדי להרים את הבנק הזה.

שמעון פרגון: המשמעות מבחינתנו היא עוד קיצוצים, עוד צמצומים ועוד פגיעה בעובדים.

שמעון פרגון: אנחנו בעצם נחזור למשרד האוצר, לאותה תכנית שמדברת ממילא על התייעלות ועל קיצוצים ונבקש היקף גדול יותר של קיצוצים והתייעלויות.

שמעון פרגון: זה בעצם מה שקורה כרגע בפועל.

שמעון פרגון: לא צריך לעשות מהכל עוגה אחת שלמה.

שמעון פרגון: נושא הבנק הוא נושא נפרד.

כרמל שאמה-הכהן: אמורים להסדיר את זה שר האוצר ושר התקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: הם צריכים לשבת ביניהם ולמצוא פתרון.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא בנויים לזה.

כרמל שאמה-הכהן: אולי ועדת כספים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא המגרש שלנו.

כרמל שאמה-הכהן: אם זה היה מיליון, שניים, שלוש.

כרמל שאמה-הכהן: .

שמעון פרגון: חשוב שייאמר, כמו שנאמר גם על ידי קודמיי, שיכול להיות שנגיע לבאר ולא נוכל לשתות ממנה מים בעקבות זה שלא יהיה לנו כסף.

שמעון פרגון: אנחנו לא ניקח משאבים שממילא כמעט ולא קיימים לטובת הקמת הבנק.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה מישהו חוץ מארגון העובדים שחושב שהאוצר צריך לממן את ההון העצמי על פי חוק?

ששי שילה: אני חושב שצריך להגיע להסדרה בעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני גם בעד הסדרה.

ששי שילה: הוועדה שוקדת על שינוי חקיקה לגבי הקמת חברה שהיא חברה חשובה לטובת הציבור, לתועלת הציבור, עם כל המשמעויות ועם כל הנגזרים.

ששי שילה: יש כמה התניות שאפשר להתגבר עליהן.

ששי שילה: הסכם קיבוצי זה בידיים שלנו, נושא של מינוי דירקטורים יכול להיות בידיים שלנו.

ששי שילה: יש את נושא המימון הכספי.

ששי שילה: לאור המשבר שהחברה נמצאת בו והמצוקות הכלכליות שהחברה נמצאת בהן, אם לעניין הזה לא יינתן פתרון, החוק והחברה לא יצאו לדרך.

ששי שילה: זאת המשמעות הפרקטית.

נתי ביאליסטוק כהן: נבוא להאריך מועדים.

ברק כלב: יש פה הצעת חוק שאין לה מימון.

ברק כלב: אנחנו גם לא אומרים איזה סכום יועבר.

ברק כלב: זה עניין פרטיקולרי שלא מתאים לחקיקה.

ברק כלב: אנחנו מדברים על זה שהשר, שהוא קובע את כל מה שהוא קובע ומסדיר איך יפעל הבנק הזה, יבוא ויאמר ויגדיר מה צריך כדי להפעיל אותו.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא נוסיף עכשיו סעיף.

כרמל שאמה-הכהן: אני אדבר עם שר התקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: אם שר התקשורת יבקש ממני להוסיף סעיף, יגיד לי שמבחינתו צריך להוסיף סעיף, אני אעשה עוד ישיבה ונחשוב אם להוסיף את הסעיף.

כרמל שאמה-הכהן: כרגע, ללא פנייה שלו ובטח לאור ההתנגדות של האוצר, למרות שטכנית אפשר לעשות את זה, אני רואה שזה משהו לא סביר.

כרמל שאמה-הכהן: חבל, זה לא יעבור בסופו של דבר.

אתי בנדלר: כרגע, אדוני, גם אי אפשר לעשות את זה לאור טענת נציגת האוצר שמדובר בנושא חדש.

אתי בנדלר: ועדת הכנסת הייתה צריכה להכריע.

כרמל שאמה-הכהן: אדרבא ואדרבא.

כרמל שאמה-הכהן: ועדת הכנסת זה שני חדרים מפה.

אתי בנדלר: צריכים להכין מכתב, ישיבה, עניינים.

כרמל שאמה-הכהן: זאת לא הבעיה.

כרמל שאמה-הכהן: הבעיה היא מהותית, לא טכנית.

כרמל שאמה-הכהן: נציגת שר אחד מתנגדת בצורה נחרצת.

כרמל שאמה-הכהן: השר השני בכל ההידברות שלי איתו בליווי החוק ובהכנת החוק לא ביקש את זה, בטח גם לא עמד על זה.

כרמל שאמה-הכהן: יש עוד זמן עד שהצעת החוק הזאת תהפוך לחוק.

כרמל שאמה-הכהן: בפרק הזמן הזה שמכינים את החוק אפשר תמיד לחזור לעוד דיון במליאת הוועדה ולקבל הצעה.

כרמל שאמה-הכהן: נראה לי לא סביר, נראה לי שזה לא יקרה ואני לא רוצה לתת לכם סתם אשליות, אבל אני מוכן לעשות את הבדיקה הזאת עם שר התקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שכשאני אשאל את שר האוצר הוא יתנגד.

כרמל שאמה-הכהן: אתם צריכים לשבת עם שר האוצר ועם מי שהיה אחראי על כל המיזם הממשלתי הזה ולראות, כי אחרת זה לעשות צחוק.

קריאה: אם שר התקשורת אומר שאין סעיף, מה יקרה הלאה?

כרמל שאמה-הכהן: אם שר התקשורת לא מודאג מבנק הדואר, שזה הבייבי שלו.

כרמל שאמה-הכהן: .

נתי ביאליסטוק כהן: אני מזכיר לכם שאחד התנאים המקדימים ליום הקובע זה שהמפקח יודיע בין היתר לשר התקשורת שיש הון מזערי שיכול לאפשר את הפעילות שלו.

כרמל שאמה-הכהן: הטענה שלהם היא מאיפה יבוא ההון הזה.

קריאה: זה לא רק ההון, זה גם עלויות ההקמה.

קריאה: זה מה שמדאיג.

כרמל שאמה-הכהן: סיימנו בדיוק על הדקה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכולם, שיהיה בהצלחה.

כרמל שאמה-הכהן: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.