ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 873, 2012-06-04 15:00

חמד עמאר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

חמד עמאר: על סדר היום – הצעה לסדר: תמ"א 32 מציעה לאחסן אלפי טונות של גז ביטול סמוך לטמרה וכאבול.

חמד עמאר: זו היא הצעת דיון מהיר של חבר הכנסת חנא סויד.

חמד עמאר: אבקש מחבר הכנסת סויד להציג את ההצעה.

חנא סוייד: תודה, אדוני.

חנא סוייד: אני מודה לך ולצוות הוועדה על ארגון הדיון הזה סביב הנושא החשוב הזה.

חנא סוייד: ביקשנו להזמין לכאן את ראשי הערים וראשי המועצות המקומיות הקרובות, הסמוכות לאתר המתוכנן להצבת מאגרי הגז.

חנא סוייד: אני יודע שראש העיר טמרה הגיע עם צוות מלווה וראש המועצה המקומית אעבלין.

חנא סוייד: אני בלי משקפיים אז אני לא מזהה היטב, אבל אותם ראיתי.

קריאה: כאבול ושעב גם.

חנא סוייד: ראש מועצת כאבול דיבר אתי בטלפון ואמר שיגיע.

חנא סוייד: אז אני מברך את כולם, ואת הצוות המתלווה לכל ראש מועצה וראש עיר, לדיון בנושא החשוב הזה.

חנא סוייד: כפי שפתחת ואמרת – מדובר בתמ"א 32 ד'.

חנא סוייד: תמ"א 32 בכלל מדברת על נושאים של גז.

חנא סוייד: תמ"א 32 ד' מדברת על גפ"מ - גז פחממני מעובה, וזה הגז של הבישול, שמשתמשים בו בבישול.

חנא סוייד: כיום המאגרים של הגז קיימים מזה הרבה זמן בקרית אתא.

חנא סוייד: הם מהווים שם מאגר מרכזי לכל אזור הצפון ומשם מחלקים, בדרכים שאנחנו מכירים אותן.

חנא סוייד: תמ"א 32ד' מציעה להעביר אתה מאגר הקיים בקרית אתא לאזור בתחום המועצה מטה אשר אבל זה מטעה כי זה בעצם לא מפענח ולא אומר שזה קרוב, ממש קרוב – אותה קרבה שקיימת היום בין המאגרים הקיימים לבין השטח הבנוי בקרית אתא – אותו מרחק יפריד בין המאגר העתידי ליישובים כאבול, טמרה, אעבלין, שפרעם, במידה מסוימת, ושעב, מהצד השני.

חנא סוייד: כל היישובים האלה פחות או יותר, פלוס מינוס 200-300 מטר – מרוחקים או קרובים למאגר החדש כמו שהמאגר הקיים היום בקרית אתא.

ג'מאל זחאלקה: אז מה הועילו חכמים?

חנא סוייד: נכון.

חנא סוייד: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

חנא סוייד: צריך לציין שהמאגרים הקיימים היום בקרית אתא הם מאגרים שהם לא קבורים – הם מעל פני האדמה, וזה בהחלט מגביר את הסכנה שלהם, גם מבחינת פיצוץ, גם מבחינת דליפה, אל תשכח גם שמגיעים לשם רכבים, ממלאים, פורקים ומעמיסים.

חנא סוייד: ושם זה בעצם מוקד לתחבורה של כל מיני רכבים עמוסים בגז.

חנא סוייד: כלומר, זה עם אפקטים אזוריים, בצורה זו או אחרת.

חנא סוייד: אבל העיקרון שרציתי להדגיש שהמאגרים בקרית אתא הם מאגרים חשופים.

חנא סוייד: מזמן יש דרישה לקבור אותם, כי אם קוברים אותם מתחת לפני הקרקע, זה בעצם פותר את הבעיה.

חנא סוייד: עכשיו אומרים – נעביר את זה לקרבת כאבול וטמרה, ושם נקבור אותם.

חנא סוייד: אז אם הפתרון הוא קבורה, אז למה לא לעשות קבורה מכובדת באותו מקום שהם קיימים, וצריך דווקא להעביר את זה לקרבת טמרה, כאשר למקום החדש אין כל יתרון?

חנא סוייד: אני בדקתי את האלטרנטיבות שלכאורה נבדקו בין האתר הקיים לאתר קרבת טמרה ואתרים אחרים, צריך לציין, ב-32ד'.

חנא סוייד: אז זה דבר ראשון.

חנא סוייד: סימן שאלה גדול.

חנא סוייד: אם הקבורה טובה בטמרה או בקרבת טמרה, אז שתהיה איפה שהמאגרים קיימים היום, בקרית אתא.

חנא סוייד: זו נקודה שלא הצלחתי למצוא שום תשובה עליה, ואני מבקש שנקבל תשובה על הדבר הזה.

חנא סוייד: אני רוצה להגיד שמבחינה דיונית, התהליך שהיה עד היום, ראשי הרשויות שנמצאים כולם כאן, זה מראה שחשוב להם העניין.

חנא סוייד: הם לא היו מגיעים סתם.

חנא סוייד: הם לא שמעו ולא ידעו על זה ולכן לא היתה להם כל הזדמנות להשמיע את קולם ואת עמדתם בנושא הזה, והם מאד חוששים מהדבר הזה.

חנא סוייד: העדות לכך היא שהם הגיעו לכאן, והם מוכנים וכבר משתפים פעולה עם כל מיני רשויות מקומיות בנושאי גז.

חנא סוייד: הרי אנחנו יודעים שנושאי גז הם כבר חובקי מדינה כי מוציאים גז מהים ויש הצעות לאחסן אותו דווקא בתוך הים.

חנא סוייד: אמנם לא אותו גז, שם מדובר בגז טבעי.

חנא סוייד: אז יש הרבה דיבור על גז, והמועצות הספציפיות בעצם גם משתפות פעולה עם רשויות מקומיות אחרות בקשר לנושאי הגז הרחבים.

חנא סוייד: אני רוצה לציין כאן שזה חיסרון גדול, זו תקלה שלא נועצו ברשויות המקומיות ולא נתנו לרשויות המקומיות הזדמנות להשמיע את קולן.

חנא סוייד: יכול להיות, הבנתי לאחר שהסתכלתי על הפרוטוקולים של הישיבות השונות שדנו בנושא הזה - שמהנדס של ועדה מקומית שמאגדת חלק מהמועצות המקומיות הוזמן לאחת הישיבות, אבל מדובר בוועדה מקומית מרחבית, לא באותן רשויות מקומיות.

חנא סוייד: הרשויות שמעו על העניין הזה רק לפני חודש – חודש וחצי, והם התגייסו להיאבק בנושא הזה.

חנא סוייד: הם דואגים לשלומם, שלום הציבור שלהם, וגם דואגים לגבי הסכנות שהפרויקט הזה עלול לגרום להם.

חנא סוייד: במיוחד אני אציין שני דברים.

חנא סוייד: ניקח את העיר טמרה ואת הכפר כאבול.

חנא סוייד: אני מכיר שם את מפעל "נשר" שחונק את שני היישובים האלה.

חנא סוייד: כשמיקמו את מפעל נשר בקרבת טמרה וכאבול אמרו:

חנא סוייד: אנחנו מביאים לכם ברכה.

חנא סוייד: זה ייתן לכם ארנונה.

חנא סוייד: עכשיו אני יודע שהוא חונק, ממש, את שני היישובים, ויעידו על כך ראשי הרשויות שנמצאים כאן.

חנא סוייד: הוא לא מאפשר ליישובים להתפתח, שלא לדבר על האבק ועל כל הסכנות שנובעות מהמחצבה.

חנא סוייד: לכן אני אומר שמספיק סכנות כבר יש.

חנא סוייד: יש כבר מספיק זיהום באזור הזה, וזה בעצם מונע כבר מהיישובים להתפתח ולהתרחב.

חנא סוייד: אם תוסיף לזה עכשיו את הדלתא הנוספת של עוד סיכונים ועוד מגבלות, אני מאד חושש שהיישובים האלה לא ימצאו מקום, בעתיד, להתפתח.

חנא סוייד: אני מוסיף גם שבעצם, לפעמים באים עם איזה מפעל מסוכן ליישוב מסוים, לרשות מקומית – אומרים להם: תראו, יש כאן מפעל, אבל אתם תקבלו על זה ארנונה.

חנא סוייד: גם את הסוכריה הזו במקרה הזה לא מקבלים.

חנא סוייד: אין סוכריה כזו כי הארנונה תלך לרשות אחרת, מרוחקת, מטה אשר.

חנא סוייד: מטה אשר מאד מרוחקת מהמאגר החדש, המתוכנן, אבל הוא קרוב ליישובים האלה.

חנא סוייד: את הארנונה מטה אשר תקבל, בוודאי, והיישובים האלה יישארו עם הסכנה, עם המגבלות על הפיתוח שלהם, על שלום הציבור, על הבטיחות.

חנא סוייד: אני חושב שזה מצב בלתי מתקבל על הדעת.

חנא סוייד: חברות הגז כבר הסכימו במפורש לממן את הקבורה של מאגרי הגז בקרית אתא, רק הם רוצים ביטחון שהם לא יקברו אותם היום וישלמו הרבה כסף, ומחר יגידו להם – תעברו.

חנא סוייד: הם רוצים 15 שנים.

חנא סוייד: הם אומרים: אנחנו נממן את הכל, תנו לנו 15 שנים להוציא את ההשקעה שלנו, זה יהיה בסדר.

חנא סוייד: אני חושב שזה פתרון ראוי, הוגן.

חנא סוייד: הקליינטים הישירים לעניין הזה מסכימים ומרוצים.

חנא סוייד: אני חושב ש 32ד' זו תכנית מתאר ארצית שצריך לקבור אותה, במקביל לקבורה של מאגרי הגז בקרית אתא.

ג'מאל זחאלקה: אני מברך את ראשי הערים והיישובים והנציגים שבאו.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו בסרט הזה היינו מספר פעמים, והסרט הוא כדלקמן: ישנו איזה פרויקט שפוגע בצורה זו או אחרת בקרקע ביישובים מסוימים.

ג'מאל זחאלקה: מארגן לחץ פוליטי של היישובים היהודים שיש להם השפעה, כוח ופשוט, מה שעושים – מעתיקים ליישובים הערבים.

ג'מאל זחאלקה: ככה, מי שמכיר - זה קיצור תולדות כביש חוצה ישראל, ממש ככה.

ג'מאל זחאלקה: הוא עבר ליד כפר גליקסון, היה לחץ של הקיבוצניקים והזיזו את זה ליד אדמות כפר קרע.

ג'מאל זחאלקה: היה צריך לעבור באדמות של יאיר – דחפו אותו לאדמות של בקעה ושל ג'ת.

ג'מאל זחאלקה: בכל מקום זה אותו סיפור וכאן בדיוק - אין תכנון ואין שום דבר אחר.

ג'מאל זחאלקה: מדובר פה בעניין פוליטי.

ג'מאל זחאלקה: מי שהחליט את ההחלטה הזו ומי שחושב ככה עשה את המאזן: יש לחץ פוליטי של עירית חיפה, של הקריות, היישובים הערבים הם חלשים פוליטית - אפשר להעביר אליהם והם לא יכולים להשפיע על נתניהו או על מי ממקבלי ההחלטות, להבדיל מראש עירית חיפה, שהוא חזק יותר.

ג'מאל זחאלקה: אני רואה את פניהם של האנשים כאן.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות ש- איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: מהלכים במסדרונות הפוליטיים, הגבוהים, אין לנו מספיק, אבל כוח בשטח יש.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע לכם להתחיל לחפש פתרון אחר.

ג'מאל זחאלקה: תושבי היישובים לא יסכימו לפרויקט כזה.

ג'מאל זחאלקה: מספיק.

ג'מאל זחאלקה: אנשים נחנקו.

ג'מאל זחאלקה: יש גם את הקש ששובר את גבו של הגמל.

ג'מאל זחאלקה: הפקיעו, לחצו, צמצמו, שמו "נשר", וקו גז על אדמות היישובים הערביים, או סמוך אליהם.

ג'מאל זחאלקה: מספיק, אנחנו נחנקנו.

ג'מאל זחאלקה: אל תחנקו אותנו יותר, אל תשימו אותנו בפינה.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני מציע, מבקש מהאחראים על העניין הזה לחזור בהם, לחפש פתרון אחר.

ג'מאל זחאלקה: הפתרון שהציע ידידי, חבר הכנסת חנא סוויד, הם בהחלט הגיוניים, משכנעים, למי שרוצה, מי שמדבר בלא משוא פנים, בא עם ידיים נקיות.

ג'מאל זחאלקה: אני אפילו לא רוצה להאשים מישהו בכוונות רעות.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר: אתם עשיתם פשוט את החשבון, אתם נכנעתם ללחץ של חיפה והקלתם ראש בטמרה, באעבלין, ובכאבול, שעב וכל היישובים האלה.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לכם: אל תקלו ראש בהם.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש לא להקל ראש ביישובים הערביים.

ג'מאל זחאלקה: באנו לכאן, לוועדת הכלכלה, אני מברך את חברי, חבר הכנסת סוויד, על היוזמה הזו.

ג'מאל זחאלקה: ועדת הכלכלה, אני מקווה, תיתן סעד לאנשים, תעזור להם, ותעמוד לצדם.

ג'מאל זחאלקה: הם פשוט צודקים, לא בכלל שום סיבה אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אם הם לא צודקים, שהוועדה לא תעמוד לצדם.

ג'מאל זחאלקה: אבל זה כל כך צודק, איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: זה זועק לשמיים.

ג'מאל זחאלקה: אל תגדישו את הסאה.

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים מה קורה כשמגדישים את הסאה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

דב חנין: הסוגיה הזו היא סוגיה שכבר עלתה ונדונה בכנסת בצורות שונות ובהיבטים שונים, ובכל פעם אנחנו עוסקים במקום אחר.

דב חנין: אבל ההיבט הנוכחי של הבעיה הזו היא העברה של מתקני גז שנמצאים היום ליד קרית אתא, למקום שהוא סמוך מאד ליישובים טמרה ואעבלין.

דב חנין: הסיבה שמעבירים את חוות הגז הזו מקרית אתא היא כי נקבע שהאתר הזה הוא אתר מסוכן, ואי אפשר אפילו לפתוח את הכביש החדש חוצה הקריות בלי שהאתר של חוות הגז הקיים היום יטופל, או, לחילופין, יסולק.

דב חנין: אני אומר בצורה הכי מתונה שאני יכול לומר: זה די מוזר שמתקן כזה מסוכן שנקבע כי צריך להעביר אותו ממקום אחד, כדי שהוא לא יסכן אנשים במקום אחד, מעבירים אותו עכשיו למקום אחר, כדי שהוא יסכן מן הסתם אנשים במקום אחר.

דב חנין: חוסר ההיגיון במהלך הזה הוא כל כך דרמטי שפשוט קשה להבין את צורת ההתנהלות.

דב חנין: יש אלטרנטיבות.

דב חנין: אנחנו צריכים להגיע סוף סוף להבנה והסכמה שאנחנו לא יכולים למקם מתקנים מסוכנים בסמיכות למקומות שאנשים גרים בהם.

דב חנין: זו עמדה קבועה שלי בכל המקומות בארץ, ועמדה שהיא נכונה גם לגבי המקרה הזה.

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת חנין, למה אתה חושב שהם עושים את זה?

ג'מאל זחאלקה: אני שואל אותך.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהם פשוט רוצים לחסוך כסף.

ג'מאל זחאלקה: הם יכולים למקם את זה במקום אחר, זה עולה להם כסף.

ג'מאל זחאלקה: זה הסיפור.

ג'מאל זחאלקה: רוצים לחסוך על חשבון אנשים.

ג'מאל זחאלקה: יש מקומות, לא חסר.

דב חנין: אני רוצה להגיד משהו ברור: בסופו של דבר הדברים האלה גורמים להוצאת יותר כסף.

דב חנין: אם אתם חושבים שהתושבים בטמרה או באעבלין הם אנשים חסרי ידע או תמימים או שהם לא עוקבים אחרי הדיונים שמתנהלים, ואצלם הדברים האלה יכולים לעבור בשקט, אז אתם טועים.

דב חנין: וטוב שאתם טועים, כי אנשים בטמרה ועאבלין הם לא פריירים, והם לא מתכוונים לעבור בשתיקה על זה שמעמידים אותם בסכנה.

קריאה: גם כאבול.

דב חנין: וגם בכאבול, בוודאי בכאבול.

יהודה גסנר: גם באחיהוד ויסעור.

דב חנין: כן, ודאי.

דב חנין: אז אני אומר:

דב חנין: כל האנשים באזור הזה הם אנשים בוגרים ורציניים ומבינים עניין, ולכן הגיע הזמן, אדוני היושב ראש, שהגורמים האחראיים על משק הגז יבינו שפשוט זו טעות, גם מבחינה כלכלית, לחזור על המתכונת הבעייתית הזו.

דב חנין: מוצאים איזה מקום, מנסים להעביר אליו את אותו מפגע בטיחותי סביבתי ואת אותו מקור של סכנה ונזק, ואז מופתעים שאנשים שם מתקוממים, ובסופו של דבר זה גם לא קורה.

דב חנין: אז אני אומר:

דב חנין: תחסכו לכם גם את העלויות, גם את ההוצאות, ותתחילו מראש מהפתרון אליו תגיעו בסוף, למקם את המתקן הזה במקום שהוא מרוחק מיישוב של בני אדם.

דב חנין: יש אלטרנטיבות שהן מאד מעניינות.

דב חנין: דיברנו על האלטרנטיבות האלה בהקשר של הדיון שהיה בנושא הגז הטבעי וקליטת הגז הטבעי.

דב חנין: מה שנכון למתקני גז טבעי באופן עקרוני יכול להיות נכון גם לגבי הגפ"מ.

דב חנין: אנחנו יכולים להתקין מתקנים בים, ולאפסן שם את הגז, ולא צריך להתקין אותם בקרבה של אנשים.

דב חנין: ובמיוחד מה שחמור זה שאתם כבר הולכים להוציא כסף ולהזיז את זה ממקום אחד שכבר הבנתם שזה בעייתי וזה לא יכול להתרחש.

דב חנין: איך אפשר להעביר את זה למקום אחר עם בני אדם?

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את נציג משרד הפנים.

חמד עמאר: לפני שאני אשמע אותו, העלה כמה נקודות חשובות חבר הכנסת חנא סויד.

חמד עמאר: הרי אם אתם הולכים על הטמנה ליד טמרה, כאבול, למה אתם לא מטמינים את מכלי הגז במקום שהם נמצאים עכשיו?

חמד עמאר: אני קורא ומסת

חמד עמאר: כל על הפרוטוקול של ישיבה מה- 5.4 למציאת חלופה לקרית אתא.

חמד עמאר: אתם בוחרים 3 מקומות חלופיים.

חמד עמאר: אני רוצה לדעת מה המרחקים של כל אחד ואחד מהיישובים הקיימים.

חמד עמאר: אני לא מבין – אם אתם רוצים לקחת מקומות קרובים ליישובים למה הוזמן אף אחד כנציג של היישובים האלה שיביע את דעתו?

חמד עמאר: ראיתי מוזמנים של חיפה, קרית אתא, מהנדסים, יועצים משפטיים, אבל של היישובים – לא ראיתי אף אחד שהוזמן.

חמד עמאר: שתי הנקודות האלה, ואנחנו נפתח את הדיון, נראה איך נתקדם בנושא.

צביקה קורן: מבחינת התפתחות הדברים - באפריל 2005 ניתנה הוראת המועצה הארצית שאכן היתה לעריכת תוכנית מתאר לאתר גפ"מ באזור הצפון על מנת לאפשר את פינויו של האתר בקרית אתא, שנקבע כאתר לזמן מוגבל.

צביקה קורן: התפתחה מדיניות תכנון שהיושב ראש תיאר אותה בצורה נכונה.

צביקה קורן: באפריל 2011 קיימה המועצה הארצית דיון והחליטה על פיזור אחסון הגפ"מ בצפון ל – 3 אתרים.

צביקה קורן: לא אתר שמחליף אתר אחר אלא 3 אתרים ששלושתם צריכים להתקיים.

צביקה קורן: אחד האתרים האלה הוא האתר שאנחנו דנים עליו פה, בדאמון.

צביקה קורן: אתר אחר הוא אתר שנקרא "שדה העמק" שנמצא באזור עמק יזרעאל, בערך 3 ק"מ מעפולה, והשלישי – אתר ,קרקעות הצפון", במפרץ חיפה, לא רחוק מהאתר הקיים בקרית אתא בתחום משותף של קרית אתא וחיפה.

צביקה קורן: כלומר, אין כאן כוונה לקחת דבר שנמצא היום בקרית אתא ולהעביר למקום אחר אלא יש מדיניות שגרסה פיזור כדי לקרב את הגפ"מ לצרכנים, לצמצם מרחקי שינוע, וגם להגדיל את כמויות האחסון הכוללות, מתוך ראיה שנציג מנהל הדלק יתייחס אליה, שקיים מחסור חמור של מלאי גפ"מ בישראל.

צביקה קורן: המלאי עומד על מספר ימים ועלול - - -

חמד עמאר: אז זה לא בגלל סכנת חיים לאנשים.

צביקה קורן: ההטמנה זה בגלל סכנת חיים, ההעברה היא מתוך תפיסה שאת הדבר הזה ראוי שיהיה מפוזר בכמה מקומות ולא יהיה במקום אחד.

צביקה קורן: היה ניתוח של מיקום צרכני גפ"מ במחשבה שיהיה אתר שישרת צרכנים באזור היותר צפוני, לאורך כביש עכו כרמיאל, אתר שישרת צרכנים באזור היותר מזרחי ואתר באזור חיפה, שישרת צרכנים באזור הליבה, אזור חיפה והקריות – פתרון מאד מאוזן כשאין פערים גדולים במרחקים בין שני האתרים.

צביקה קורן: עוד דבר, לדייק כאן מבחינת המרחקים.

צביקה קורן: האתר הוא אתר בהטמנה עלית.

צביקה קורן: פירושו של הדבר שמיכלי הגפ"מ מכוסים בשכבת חול או עפר בעובי של כמטר ומעליהם עוד שכבות מיגון, על פי הוראות של פיקוד העורף.

צביקה קורן: העפר הזה בעצם מונע התחממות המיכלים מבחוץ ולכן מונע כל סכנה של כשל במיכלים עצמם גם כשיש שריפה באתר.

צביקה קורן: במצב כזה, מה שמסוכן באתר הוא לא מיכל האחסון אלא הפעולות של מילוי מכליות וכן הלאה, ולכן, הפתרון של אחסון בים, שהוא פתרון מאד מעניין שוועדת העורכים גם בחנה אותו - לא פותר בעצם את הדבר המסוכן בהנחה שהטמנה עלית הופכת את המיכלים עצמם לדבר לא מסוכן.

צביקה קורן: עוד נושא לגבי מרחקי ההפרדה.

צביקה קורן: יש לי פה מפה - -

דב חנין: אני מכיר את הפרובלמטיקה של הטמנה עלית.

דב חנין: לא נתתם שם שום מענה לשאלה של פגיעה ישירה במיכלים.

חמד עמאר: האם גם לקחתם בחשבון את הנושא של הגידול הטבעי של היישובים, שגובלים, של ההרחבות ושל הגידול הטבעי?

צביקה קורן: כן.

צביקה קורן: כאן יש לי מפה ומי שרוצה יכול לעיין בה.

צביקה קורן: תכנית המתאר של טמרה נמצאת עכשיו בהכנה.

צביקה קורן: היא תכנית שלוקחת בחשבון גם דברים בנויים וגם מגמות פיתוח עתידיות עד כביש 70.

צביקה קורן: התייחסנו לתכנית מתאר.

צביקה קורן: גם לגבי כאבול – התייחסנו לתכנית המתאר הקיימת, וככל הידוע, אנחנו לא מכירים תכנית יותר חדשה - אבל גם בתכנית הקיימת תהיה הגדלה ביחס למצב הקיים.

צביקה קורן: בבדיקת המרחקים, פשוט, במדידה גרפית, האתר מרוחק יותר מ-1,700 מ' מקצה הבינוי של טמרה, על פי תכנית המתאר שבהכנה.

צביקה קורן: יותר מ -2.5 ק"מ מגבול הפיתוח של כאבול על פי תכנית המתאר.

צביקה קורן: רק להעמיד את הדברים בסדרי גודל – על פי תמ"א 32 התקפה נדרש מרחק של 400 מ' לשימושים רגישים.

צביקה קורן: מבחינת פיקוד העורף נדרש מרחק טיפה יותר גדול, רק כאשר מכליות מלאות גפ"מ חונות באתר.

צביקה קורן: על פי המדיניות של המשרד להגנת הסביבה כפי שמופיעה בחוזר מנכ"ל, אם עושים חישובים על פי התרחישים שהם תרחישים של כשל במילוי המכלים, המרחק יורד עד 50 עד 100 מ', ופירוש הדבר שהאתרים האלה נמצאים בערך במרחק של פי 4 בטווח הסיכון מיישוב על פי המתודולוגיות המחמירות ביותר.

חנא סוייד: מה המרחק מקרית אתא, היום?

חנא סוייד: אתה צריך לשכנע אותנו שהקריטריון שמנחה אותך זה בטיחות או קרבה למקומות הפיזור.

חנא סוייד: עד עכשיו אני הבנתי שהבעיה היא בעיה של בטיחות.

חנא סוייד: אני לא חושב שקרית אתא מזדעקת מהמיקום הנוכחי בגלל שזה לא קרוב לצפת, שלא קל להוביל גז לצפת.

חנא סוייד: לא זה מה שמפריע לקרית אתא.

חנא סוייד: אני מבין שמה שמפריע לקרית אתא זה בטיחות.

חנא סוייד: אתה עכשיו מפתח תיאוריה אחרת לחלוטין.

חנא סוייד: אתה אומר – אנחנו לא מדברים על בטיחות, אפשר לבלוע את זה ולא להרגיש, כפי שאתה אומר.

חנא סוייד: 400 מ'.

חנא סוייד: אתה צריך לשכנע אותי שהמוטו שלך הוא זה או זה.

חנא סוייד: אתה אמרת עכשיו שזה לא בטיחות, תוכיח עכשיו איזה פרמטרים – תראה, בוא שים את זה ליד עילבון, הכפר שלי.

חנא סוייד: למה לא? צריכים להיות אלמנטים, פרמטריים מדידים, כמותיים, שדווקא המקום הזה הוא המקום הטוב.

חנא סוייד: איך אתה מודד?

חנא סוייד: אתה צריך לשכנע.

חנא סוייד: לא באנו לדבר פה בנוסחאות כלליות.

חנא סוייד: אני לא השתכנעתי שיש בעיית בטיחות.

צביקה קורן: אני אומר שהנושא הבטיחותי נמצא בראש המטרות של התכנית, אבל ההבנה שלנו היא שאנחנו נמצאים הרבה מעבר למרחקי הבטיחות.

חנא סוייד: גם בקרית אתא.

צביקה קורן: בקרית אתא אנחנו לא עסקנו, המרחקים הרבה יותר קטנים.

צביקה קורן: 400 מ' מהאתר קרית אתא נמצאת צומת הל"ט ונמצא חוצות המפרץ - -

חנא סוייד: אזור תעשיה.

חנא סוייד: תן לי אזורי מגורים.

יהודה גסנר: תרשה לי, ברשותך.

חנא סוייד: יושב הראש ינווט, אבל אני מאד מבקש להתייחס ברצינות לשאלות העולות כאן.

חנא סוייד: לא למרוח שום דבר.

צביקה קורן: אין מריחה.

חנא סוייד: יש הרבה דברים שפוגעים באזורי מגורים שאומרים מראש – תמקם באזור תעשייה, כי באזור מגורים זה בעייתי.

חנא סוייד: א בל אני יודע שהאתרים הקיימים בקרית אתא מוקפים באזור תעשייה.

חנא סוייד: זה המיקום האידיאלי לתעשיות מסוכנות, גם כשמדובר שאתה תטמין אותם ואז אתה תקטין בהרבה, באופן לוגריתמי את הסיכונים שיש להם.

חנא סוייד: למה אתם לא הולכים לפתרון הזה?

חנא סוייד: כי אם אני אומר את זה אתה מתחיל להגיד לי מרחקים.

צביקה קורן: האתר המוצע באזור הקריות, באזור "קרקעות הצפון" הוא גם אתר טוב.

צביקה קורן: המרחק שלו ממגורים בקרית אתא הוא באותו סדר גודל - אני לא רוצה להתחייב על מטרים מדויקים- אותם סדרי גודל בדיוק.

לאה ורון: לא זה מה שהוא שאל אותך.

לאה ורון: הוא שאל למה לא לטמון באתר הקיים היום בקרית אתא?

צביקה קורן: האתר הקיים היום בקרית אתא גם הוא מרוחק אותו סדר גודל של מרחק מיישובים - -

חנא סוייד: כמה?

חנא סוייד: כמה?

חנא סוייד: תגיד מספר.

צביקה קורן: יהודה גסנר ביקש לענות על המרחק המדויק.

צביקה קורן: אין לי כאן מדידה להגיד - -

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שהמרחק הוא מרחק פוליטי?

ג'מאל זחאלקה: בסך הכל האתר מתאים, הכל בסדר, אבל יש לחץ פוליטי של עירית חיפה והקריות.

ג'מאל זחאלקה: זה לא מרחק בטיחותי, זה מרחק פוליטי.

ג'מאל זחאלקה: אני טענתי שהכל פוליטיקה, פה.

ג'מאל זחאלקה: יש לחץ פוליטי של עירית חיפה.

ג'מאל זחאלקה: אין שום עניין של בטיחות.

חנא סוייד: האם נכון שעירית חיפה היתה מאד פעילה בבדיקת האלטרנטיבות ובקבלת החלטות עד כה, ואף אחד מראשי הרשויות של היישובים שיושבים כאן אפילו לא שמע על הדבר הזה?

חנא סוייד: הם יכולים לאשר שלא שמעו.

חנא סוייד: אתה יכול לאשר או לא לאשר שעירית חיפה היתה שותפה פעילה מאד בכל ההחלטות עד עכשיו?

צביקה קורן: התשובה היא – לא היה קשר מיוחד עם עירית חיפה ועירית קרית אתא, כן שמענו אותם פעם אחת בתחילת התהליך, כיון שהאתר הקיים נמצא בתחומם והם היו מעורבים בו וכחברי המועצה הארצית הם השתתפו בדיונים.

צביקה קורן: חשוב לציין שערכנו שני כנסים פתוחים לכל הציבור, כל חומרי התכנון נמצאים באתר האינטרנט בצורה פומבית לחלוטין.

ג'מאל זחאלקה: מישהו התקשר לעירית טמרה להודיע להם על - -

חנא סוייד: תראה, להם אין ועדה מקומית לתכנון ובניה , גם.

צביקה קורן: זה מקור התקלה, ואותו אנחנו מקבלים, כיוון שההודעה היתה לוועדות מקומיות, במקרה של ועדה מרחבית נוצרה תקלה - -

יהודה גסנר: אני מנהל לבטיחות הגז במשרד האנרגיה והמים.

יהודה גסנר: אני גם מהנדס ראשי של מנהל הדלק והגז, כך שאני מכיר את הנושא מכל ההיבטים.

יהודה גסנר: ההליך הוא שוויוני לחלוטין.

יהודה גסנר: במקצוע שלי, שזה מקצוע ההנדסה, אני מודד במטרים, בק"ג ובטונות.

יהודה גסנר: עכשיו, שאלת שאלה ואני אענה בכנות.

יהודה גסנר: שאלת אותי האם יש מקומות אחרים עם יישובים אחרים.

יהודה גסנר: כן, אדוני.

יהודה גסנר: יש.

יהודה גסנר: באשקלון.

יהודה גסנר: הרבה יותר גפ"מ ממה שמתוכנן, במרחק הרבה יותר קטן ממה שמתוכנן בצפון, למשל.

ג'מאל זחאלקה: ממתי זה קיים?

יהודה גסנר: 20 שנה.

יהודה גסנר: כולל, אדוני, הגדלה שעבדך חתם ואישר אותה לפני שנתיים בכמות נכבדה של טונות של גפ"מ.

יהודה גסנר: אז התשובה היא – כן.

יהודה גסנר: אני רוצה להדגיש עוד דבר, ואני חושב שמה שחסר פה זו ההבנה - - -

חנא סוייד: אני שואל: למה מעבירים ממקום למקום אחר עם אותם נתונים, והאם זו בטיחות או מרחקים?

יהודה גסנר: אני אענה: לא מעבירים.

יהודה גסנר: מוסיפים.

יהודה גסנר: חסרים אתרים לאחסון גפ"מ, ואנחנו פועלים להגדלת כושר אחסון הגפ"מ בכל הארץ.

חמד עמאר: זאת אומרת שאתר קריאת אתא נשאר?

יהודה גסנר: זה אומר שעל פי התכנית הזו אתר קרית אתא אמור להיות מוטמן ונשאר, בוודאי.

יהודה גסנר: האם החברות יטמינו או לא – זו שאלה שצריך להפנות אליהן.

יהודה גסנר: זה עלה פה באחד הדיונים הקודמים בוועדה להגנת הסביבה - - -

חנא סוייד: למה?

חנא סוייד: כי יש להם כסף ולרשויות אין?

חנא סוייד: לא יכול להיות.

חנא סוייד: אלה דיבורים שקצת מרגיזים.

חנא סוייד: מה, מותר לחברות כיוון שיש להן כסף לסכן את שלום הציבור?

חנא סוייד: ואסור לרשויות מקומיות, אמנם עניות, להגן על שלומם ובטיחותם של התושבים שלהן?

חנא סוייד: איך אתה יכול להשאיר את שיקול הדעת הזה לחברות שכן – הם יחליטו לגבי הפגיעה באזרחים, ואתה לא מכבד, וצריך הרבה להתווכח עם הרצן של הרשויות להגן על הבטיחות של התושבים שלהן.

חנא סוייד: בעל המאה הוא בעל הדעה?

יהודה גסנר: תרשו לי, ואני שם בפניכם את הכל, גלוי ושקוף.

יהודה גסנר: באזור חיפה, יש הרבה מאד, מאות ויותר מזה טונות של גפ"מ, בתוך בית הזיקוק.

יהודה גסנר: בקרית אתא יש ויהיה הרבה מאד טונות של גפ"מ.

יהודה גסנר: אותו גפ"מ שאנחנו רוצים לפזר בכל מיני אתרים, כשנעשתה עבודה באמת יסודית – אמרו להיות טמון, ואני אגדיל ואומר כדי להרגיע – הגפ"מ יגיע לשם בצינור, לא במכליות.

יהודה גסנר: אם יש משהו מסוכן זו המכלית.

יהודה גסנר: והמכלית שמסתובבת אצל כל אחד מאתנו, כולל לבניין הזה – מה לעשות, לא נוסעת עם תחנת כיבוי אש לידה.

חנא סוייד: אתה לא מרגיע את האנשים האלה, כי אם מגיעים עם צינור, הכוונה היא להפקיע להם אדמות.

חנא סוייד: זה ירגיז אום עוד יותר.

חנא סוייד: אלה העובדות.

קריאה: ולא נשאר אדמות.

קריאה: חוצה ישראל עובר באותן אדמות, החשמל עובר באותן אדמות.

יהודה גסנר: כן, זה יגיע בצינור.

יהודה גסנר: למה?

יהודה גסנר: כי הצינור בטוח.

יהודה גסנר: לעומת המכלית – הצינור בטוח.

יהודה גסנר: ערבבו כאן כל מיני דברים.

יהודה גסנר: זה לא שלוקחים את קרית אתא ומעבירים אותו.

יהודה גסנר: הסיפור עם כביש עוקף קריות אינו כפי שהוא מוצג פה, כי גם האתר של קרית אתא, אם הוא טמון הוא לא מפריע לכביש, ואף אחד לא טוען שהוא מפריע לכביש.

יהודה גסנר: כנ"ל לגבי כל האתרים האחרים שהוצגו, ומי שרוצה מוזמן לקרוא את כל העבודה שנעשתה, ולראות שבחנו לא אתר אחד או שלושה, נבחנו הרבה מאד אתרים.

יהודה גסנר: ניתנו ציונים מספריים מאד מאד מוגדרים וכל אחד מוזמן לקרוא את העבודה.

חנא סוייד: רק אל תציג את זה כמדע מדויק.

חנא סוייד: כל המספרים האלה והשיקלולים שעשיתם – אני, שקצת מבין בזה, מטיל בהם ספק, גם.

יהודה גסנר: אז אני חייב לומר שמרחק שנמדד זה מדע מדויק, וקיבולות - -

חנא סוייד: אבל שיקלול זה משהו אחר.

יהודה גסנר: קיבולת זה מדע מדויק, ניהול סיכונים בהחלט – בין מכלית כביש לצינור זה מדע מדויק, בהחלט.

יהודה גסנר: ככל שאפשר אנחנו מדייקים.

יהודה גסנר: האם אנחנו ניסינו להוזיל?

יהודה גסנר: ממש לא.

יהודה גסנר: מעצם התשובה שלי שמשרד האנרגיה והמים התנה את זה בצינור, אז אתם מבינים.

יהודה גסנר: צינור זה דבר יקר, זה לא דבר זול.

יהודה גסנר: אם הייתי רוצה להוזיל את זה לא הייתי מתנה.

חנא סוייד: אני רוצה לשאול שאלה חותכת: כאשר תתבצע התכנית, ואני כמובן לא רוצה שתתבצע, לגבי שלושת האתרים": דאמון, שדה העמק ואדמות הצפון, האם קרית אתא ייסגר או לא?

יהודה גסנר: אתה שואל אותי שאלה ש - -

חנא סוייד: כי אני יודע בדיוק כמוך, כמעט כמוך, איזה פרמטרים ואיזה לחצים קיימים כאן.

חמד עמאר: אתה בהתחלה אמרת שלא ייסגר.

חמד עמאר: אתה אמרת – אנחנו מוסיפים, לא מחליפים מקום.

חמד עמאר: אז התשובה צריכה להיות ברורה.

ג'מאל זחאלקה: לא, לא.

ג'מאל זחאלקה: אני אגיד לך – הם מעתיקים את זה למקום אחר באזור.

צביקה קורן: האתר של קרקעות הצפון הוא לא האתר הקיים היום בקרית אתא, אבל הוא נמצא באותו מרחב של קרית אתא-חיפה.

חמד עמאר: אז קרית אתא, איפה שנמצא – זה מועתק.

צביקה קורן: קרית אתא, איפה שנמצא, יישאר ל – 15 שנה על פי החלטת המועצה הארצית מפברואר, כעבור 15 שנה ייסגר, והאתר בקרקעות הצפון יוקם.

יהודה גסנר: אחרי ששני האתרים יוקמו ואחרי שקרית אתא ייסגר, יוקם האתר בקרקעות הצפון שזה עניין של מאות מטרים מהאתר הנוכחי.

ג'מאל זחאלקה: ואם יהיה הליך מזורז והכל יסתדר – יסדרו קודם.

בני פירסט: אני מהמשרד להגנת הסביבה, מאגף התכנון.

בני פירסט: לדעתי, הסוגיה הכללית שדנים בה, אפילו ברמה התיאורטית, אולי אפילו האקקדמית, היא בעצם על צדק חלוקתי.

בני פירסט: על זה אנחנו מדברים.

בני פירסט: המטרה היא לחפש איזון והגינות בהתחשב בצרכים האמיתיים, בטכנולוגיה ובקרקע, במציאות.

חנא סוייד: זה צדק סביבתי, התכוונת.

בני פירסט: נכון, וחלוקתי, בתוכו או שניהם משולבים.

בני פירסט: אבל למען ההגינות של כולנו, כדאי להציג את התמונה כולה, ולא להסתכל בפריזמה מצומצמת.

בני פירסט: המרחק בין האתר המוצע ובין טמרה זהה למרחק מקיבוץ יסעור.

בני פירסט: כלומר, אם מחפשים את ההגינות הזו, זה ממש אחד לאחד.

בני פירסט: זו נקודה אחת.

חנא סוייד: רק תוסיף לזה פרט אחד – ביסעור יש 300-200, ובטמרה יש 30 אלף.

בני פירסט: מדובר על גבול הישוב.

בני פירסט: אני מסכים אתך.

בני פירסט: גם אם היו שם 20 בני אדם.

חנא סוייד: אבל זה מהותי.

חנא סוייד: אתה רוצה לומר לי ש 300-200 אנשים זה כמו 30 אלף?

חמד עמאר: אני מציע לא להכניס את העניין הזה לישיבה, להגיד שבגלל שיסעור זה באותו מרחק, אני יכול - - זה לא לעניין.

חמד עמאר: אני חושב שאתה לא מדבר לעניין בנקודה הזו.

בני פירסט: לא אמרתי בגלל.

בני פירסט: אמרתי – לראות את התמונה כולה.

בני פירסט: דבר נוסף, הצנרת לא דורשת הפקעת קרקעות.

בני פירסט: מדובר בצנרת טמונה, בדיוק כמו שאר התשתיות.

ג'מאל זחאלקה: הגבלת שימוש.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מבינים .

בני פירסט: הגבלת השימוש מצומצמת מאד.

בני פירסט: זה 5 מ' מכל כיוון.

בני פירסט: לגבי האתר עצמו מדובר על 50 מ' מכל כיוון ואנחנו, בצוות התכנון, הגדלנו את זה פי כמה וכמה.

בני פירסט: המרחקים עצמם, המדוברים, הם לפעמים - - מדובר על 1,700 מ', 2,200 מ'.

בני פירסט: התקן הישראלי מתבסס על התקן ההולנדי שמדבר על 100 מ' מרחק, וכאן המרחקים הם רבים וגדולים.

דב חנין: אני לא יודע אם שמת לב שאנחנו לא הולנד.

חנא סוייד: ואני לא יודע בטוח שאתה התייחסת לכיוון השליט של הרוחות באזור שם, במיוחד כשאתה מדבר על יסעור ועל טמרה.

בני פירסט: אנחנו לא בהולנד, אבל התקן הישראלי הקיים – אליו אני התייחסתי.

בני פירסט: אני רק אמרתי שכדאי להסתכל מה נעשה בעולם.

ג'מאל זחאלקה: יש תקן לרוחות?

בני פירסט: יש תקן למרחקי הפרדה מגפ"מ.

חנא סוייד: לא, לא רק.

חנא סוייד: זה לא הפרמטר היחידי, כי אתה יכול היות בכיוון אחר לחלוטין, איפה שהרוח השלטת ברוב ימות השנה.

בני פירסט: אנחנו למדנו את הנושא עצמו.

בני פירסט: הסכנות העיקריות הן בעצם המצב הקיים.

בני פירסט: המצב הקיים היום שעשרות ומאות מכליות מתרוצצות בכבישים עצמם, בפקקים, בתאונות דרכים, מסוכן פי כמה וכמה מהמצב העתידי שבו הגפ"מ מועבר בצנרת, לאתרים, כשיש מדיניות של ביזור של האתרים עצמם עם הטכנולוגיה הגבוהה ביותר, וזה לא נעשה גם מחר בבוקר.

בני פירסט: זה בתהליך איטי של הדרגה.

חנא סוייד: זה נקרא פיזור סיכונים לכל אזרח במדינת ישראל.

חנא סוייד: זה לא ריכוז סיכון במקום ספציפי, מסוים.

חנא סוייד: אם יש מכליות שנוסעות בכבישים – אתה, אני, אחד מאילת ואחד מראש פינה - יכול להיפגע.

חנא סוייד: נכון.

חנא סוייד: זה פיזור סיכונים על כולם.

חנא סוייד: אבל כשאתה בא וממקם מאגר מסוים ברגל של טמרה, זה כבר משהו אחר.

חנא סוייד: זה, בעצם, סיכול ממוקד.

בני פירסט: אני רוצה להתייחס לעניין של הסיכונים, כי יש מסמך.

בני פירסט: דיברנו על מדע מדויק.

בני פירסט: בחודש הקרוב אמור להיות מוגש מסמך שנקרא - תסקיר השפעה על הסביבה.

בני פירסט: בתוך התסקיר הזה אמור להיות גם חלק עיקרי שנקרא – הערכת סיכונים.

בני פירסט: בדיוק אמורות להיות שם התשובות ההנדסיות, הטכנולוגיות, המדעיות המדויקות שאמורות לתת את הנתונים לשאלות שאתה שואל, ובצדק, ונכון.

חנא סוייד: איך נקבע מקום של מאגר, מבלי לעשות את הבדיקות האלה?

חנא סוייד: אתה מדבר כבר על הפתרונות האלה כעל אלטרנטיבות שאימצתם אותן.

חנא סוייד: איך אתה יכול לאמץ אלטרנטיבות כאלה מבלי לעשות את הבדיקות הבסיסיות שאתה מדבר עליהן כרגע?

חנא סוייד: אתה אומר לי עכשיו – אני בחרתי את המקום, אחר כך אני אעשה את הבדיקה ואגיד שזה מתאים.

בני פירסט: אני אענה.

בני פירסט: אני מבין את השאלה.

בני פירסט: תהליך התכנון יש לו זמן, יש לו נפח של זמן.

בני פירסט: אנחנו נמצאים בעיצומו.

בני פירסט: אין פה עדיין קבלת החלטות.

בני פירסט: שלושת האתרים שהוצעו הם מיצוי וזיקוק של חלופות שנבדקו כבר קודם לכן, ובפרק ב' של תסקיר ההשפעה על הסביבה החלופות האלה יוצגו ברמה מפורטת, עם הציונים, והשיקלול וההערכות, ולגביהן יינתנו הערכות והסברים.

בני פירסט: תסקיר השפעה על הסביבה אינו מסמך סופי.

בני פירסט: הוא מסמך, הוא כלי תכנון לדיון עבור חברי הכנסת, עבור ועדות התכנון, עבור הציבור.

בני פירסט: הוא כלי עבודה שאתם תוכלו לגשת אליו, הוא יגיע אליכם.

בני פירסט: תוכלו לקרוא אותו וללמוד אותו, ולהשיג לגביו השגות.

בני פירסט: זה מסמך עיקרי ששם על השולחן תמונה עובדתית ברורה: גיאוגרפית-טכנולוגית וגם סיכונית.

בני פירסט: אגב, אני חייב לציין – אני מודה, גילוי נאות, טרם זמני בתפקיד היו שתי פגישות של כנסים עם הציבור.

בני פירסט: אני לא השתתפתי.

בני פירסט: היה פה הליך שיתוף ציבור מלא, נציג - -

חמד עמאר: אני לא מקבל את זה.

חמד עמאר: אני הייתי מקבל את זה אם היה מקבל ראש עירית טמרה הזמנה, ומזמינים אותו כי זה קרוב אליו.

חמד עמאר: לכן אני רוצה לשמוע את ראש עירית טמרה.

בני פירסט: נציג מועצה אזורית מטה אשר, שמייצג את ראשי המועצות המכובדות, היה בדיונים שלנו - -

חנא סוייד: הם לא מכירים אותו, הוא לא מכיר אותם.

עאדל אבו אלהיג'ה: אני מודה לכם מאד על היוזמה, על הישיבה ועל ההזמנה.

עאדל אבו אלהיג'ה: כראש עירית טמרה, מי שמטפל בנושא הזה זה מר סמיר עואד, היועץ של ראש העיר, ואני מבקש שהוא ישלים את דבריי.

סמיר עואד: אני לא ארחיב, אבל העניין פשוט מאד – נכון שבאנו באינפורמציה מאד מאד ידועה לתכנית תמ"א 32ד', והיום אני נדהם לפי השיקולים שאני שומע ממשרד הפנים, המשרד לאיכות הסביבה והאדונים האחרים.

סמיר עואד: קודם כל הוא מדבר על ביזור.

סמיר עואד: אם הוא מודד את המרחק האווירי בין קרית אתא לבין המקיום של דאמון – זה לא נקרא ביזור.

סמיר עואד: זה 10 ק"מ, זה שטות.

סמיר עואד: דבר שני, זה במלוא המילה - הם מעתיקים מה שנמצא בקרית אתא, לטמרה.

סמיר עואד: בכל מיני דרכים.

סמיר עואד: בטמרה אנחנו לא נרשה.

סמיר עואד: חברת החשמל את קו המתח הארצי העבירה באדמות טמרה.

סמיר עואד: נשר נמצא באדמות טמרה.

סמיר עואד: כביש 6 נמצא באדמות טמרה.

סמיר עואד: עכשיו האדמות, גם כן – יבואו חברות הגז, ויש לנו את החורשות – תמ"א 32 ותמ"א 34, ותמ"א 3, ותמ"א 22.

סמיר עואד: הכל מתנפל על טמרה.

סמיר עואד: אני אומר לכם: תכנית המתאר נלקחה מכל מיני תמ"אות.

סמיר עואד: זה כבר 10 שנים שאנחנו לא יכולים לקדם.

סמיר עואד: אתם מדברים על תסקיר השפעה סביבתית, אנחנו נתקענו עם נשר.

סמיר עואד: אני אומר לכם שבסופו של דבר עבדנו בשיתוף מלא, עד שהם תקעו אותנו בתכנית שלנו.

סמיר עואד: אנחנו לא מאמינים לאף מילה ממה שאמרתם ואנחנו מצהירים כאן: זה לא יעבור בשקט.

סמיר עואד: זה לא יוקם בדאמון.

סמיר עואד: זה לא איום, אבל מחובתנו להגן על האזרחים שלנו.

סמיר עואד: חובתנו, זו חובה.

סמיר עואד: לא היינו שותפים מההתחלה.

סמיר עואד: אף פעם לא זומנו.

סמיר עואד: דרך העיתונות רק נודע לנו על כל הדברים.

סמיר עואד: אני אומר בפירוש: בטמרה זה לא יוקם.

חמד עמאר: ראש המועצה המקומית כאבול, בבקשה.

רזאן בוקאעי: קודם כל, תודתנו והערכתנו לחבר הכנסת חנא סויד שיזם את המפגש הזה, ואנחנו הגענו לפה.

רזאן בוקאעי: כמו שאמרו חבריי, אנחנו ידענו - אפילו פחות מחודש לא היה לנו שום מידע על הדבר הזה וכפי שאמרו, לא יכול להיות שכל כביש 6 יעבור על האדמות שלנו, נשר הורג אותנו, לא נותן לנו להתפתח ולא מאפשר לנו להרחיב תכניות מתאר.

רזאן בוקאעי: אם כבר רוצים להעביר שיעבירו למקום דל תושבים, שאין בו מספיק תושבים.

חנא סוייד: לים, לים.

חנא סוייד: הכי טוב לים.

רזאן בוקאעי: כאבול, טמרה, שעב, עאבלין, שפרעם – הכל מסביב.

רזאן בוקאעי: אם חושבים להעביר, שיעבירו למקום שהוא באמת לא מאוכלס כל כך.

רזאן בוקאעי: והעניין של המרחב – מים מעבירים מהבניאס לאילת.

רזאן בוקאעי: הצריכה של המים היא פי כמה מהגז.

רזאן בוקאעי: אז למה לא מעבירים צינור מהבניאס לאילת או לנגב?

סמיר עואד: תסתכל על הצינורות – איך פשוט מאד מעבירים ככה, וחוזרים לאדמות של טמרה.

סמיר עואד: לא ממשיכים למטה אשר, לא ממשיכים לאפק.

רזאן בוקאעי: זה חונק אותנו מכל הכיוונים.

מאמון שיח אחמד: אני מודה לכל חברי הכנסת ואנשי המקצוע שדאגו, והדיון החשוב הזה התקיים.

מאמון שיח אחמד: אני לא רוצה להלעיט אתכם בהרבה פרטים.

מאמון שיח אחמד: שמעתי פה את האנשים הנכבדים.

מאמון שיח אחמד: הועלתה פה שאלה ולא נתתם מענה.

מאמון שיח אחמד: התפתלתם ולא עניתם, בסופו של דבר.

מאמון שיח אחמד: הנושא ביטול מאגר הגז בקרית אתא.

מאמון שיח אחמד: נאמר פה שחברות הגז ידאגו להטמנה, זה מה שהבנתי.

מאמון שיח אחמד: ואם חברות הגז לא יטמינו, אז מבטלים את זה.

מאמון שיח אחמד: כביכול, סוגיית הביזור, בטענה שאנחנו מעבירים, לוגיסטית לעשות חלוקה יותר קלה.

מאמון שיח אחמד: המרחק בין המאגר הקיים היום והמאגרים המוצעים פה זה קילומטרים בודדים.

מאמון שיח אחמד: אם, בסופו של יום, מעמיסים את זה במכליות ומחלקים, זה מאגר – אז באפס ק"מ או 5 ק"מ מאותו מאגר שקיים היום - 15 ק"מ ?

מאמון שיח אחמד: זה עוד חמש דקות נסיעה.

מאמון שיח אחמד: הסיכון קיים, אתה מעביר את הבעיה ממקום למקום.

מאמון שיח אחמד: למה לא פותרים את הבעיה באותו מקום?

מאמון שיח אחמד: זו השאלה המרכזית.

מאמון שיח אחמד: אם מטמינים, אז תטמין באותו מקום.

מאמון שיח אחמד: תטמין ותפתור את הבעיה, אם זו בעיה של בטיחות.

מאמון שיח אחמד: אם האדון אמר שזה מקל על החלוקה והפיזור - מה זה מרחק של 5 ק"מ, יחסית, אם אתה נוסע נניח לרמת הגולן?

מאמון שיח אחמד: אז עוד 5 ק"מ.

מאמון שיח אחמד: אני יושב ומקשיב ופשוט כואב הלב על התשובות שאתם נותנים.

מאמון שיח אחמד: אנשים פה לא טיפשים.

מאמון שיח אחמד: תנו תשובות שמשכנעות באמת.

מאמון שיח אחמד: נכון שאם יש בעיית בטיחות באותו מתקן צריך לפתור אותה, האנשים של קרית אתא גם חשובים לנו, גם הבטיחות שלהם חשובה.

מאמון שיח אחמד: אבל לא להעביר בעיה ממקום למקום.

מאמון שיח אחמד: אם זו בעיה של בטיחות אז כן לקבור את זה באותו מקום, או למצוא מקום חליפי אחר.

מאמון שיח אחמד: עוד דבר – שאלת ההתעלמות מהרשויות המקומיות.

מאמון שיח אחמד: אני קורא פה מי האנשים שנוכחו בדיון – מהנדס עירית חיפה, עירית חיפה, מהנדס העיר קרית אתא - איפה אנחנו, פשוט?

מאמון שיח אחמד: אנחנו האנשים שנפגעים בנושא הזה, ולא פניתם אלינו ולא שלחתם אלינו בנושא הזה, וקיימת חובת התייעצות.

מאמון שיח אחמד: אתם לא התייעצתם עם הרשויות הרלבנטיות, הנגועות בדבר.

מאמון שיח אחמד: על כן אנחנו מבקשים למשוך את הנושא הוזה ולקיים דיון מחדש, עם הרשויות הנוגעות בדבר.

מחמוד סאמי בוקאעי: קודם כל אני מודה לחבר הכנסת סויד על קיום המפגש.

מחמוד סאמי בוקאעי: רציתי לשאול: האם משה שמסוכן לתושבי קרית אתא לא מסוכן לתושבים בטמרה, שפרעם וכאבול?

מחמוד סאמי בוקאעי: שמענו על כנסים שהיו ושיתפתם את הציבור.

מחמוד סאמי בוקאעי: מי מכל הכפרים האלה השתתף?

מחמוד סאמי בוקאעי: אף אחד.

מחמוד סאמי בוקאעי: כל האוכלוסייה שם מעל 100 אלף תושבים.

ג'מאל זחאלקה: התייעצו עם 5% מהציבור הרלבנטי.

מחמוד סאמי בוקאעי: אז זהו, אף אחד לא הוזמן.

מחמוד סאמי בוקאעי: ועדת התכנון והבניה שאנחנו שותפים בה – שמעתי מהיושב ראש שם של ועדת התכנון שהוא לא מודע לזה, לא ידע ולא מודע לכל העניין.

מחמוד סאמי בוקאעי: גם פיצוץ בצינור גז הוא יותר מסוכן ממכלית שעושה תאונה בכביש.

יהודה גסנר: לא.

מחמוד סאמי בוקאעי: כן.

מחמוד סאמי בוקאעי: אנחנו נמצאים באזור שראינו שהגיעו הסקאדים עד כאבול, עד טמרה, אז יכול להיות פיצוץ גם בצינורות, הכל יכול להיות.

מחמוד סאמי בוקאעי: אז לפי דעתי הסיכונים הם יותר ממה שחשבתם ויותר ממה שלקחתם בחשבון.

חנא סוייד: אני רוצה להוסיף שאלה: אם השיקולים הסביבתיים שתיאר אותם הנציג של המשרד לאיכות הסביבה לא נלקחו בחשבון באלטרנטיבות, אז איזה פרמטרים נלקחו?

לאה ורון: הוא אמר שהם בעיצומו של תהליך קבלת ההחלטות.

לאה ורון: ההחלטות עדיין לא התקבלו.

חנא סוייד: אבל מיקום הם בחרו.

חנא סוייד: אם השיקולים הסביבתיים לא היו מרכיב בבחירת המקום, אז איזה פרמטרים אחרים היו, מלבד סיכון?

בני פירסט: אני אשיב.

בני פירסט: תהליך התכנון הוא בעיצומו.

בני פירסט: התסקיר הוא כלי תכנוני שנועד גם לציבור, ללמוד את הדברים, והנתונים מוצגים שם.

בני פירסט: השיקולים הסביבתיים נלקחו בחשבון, ובראשם, המרכיב העיקרי, זה הסיכון הסביבתי והדבר נלמד ונמצא בעיצומו.

בני פירסט: החלופות שנבדקו בתסקיר הן זיקוק של חלופות רבות יותר, והתהליך עדיין נמצא שם.

צביקה קורן: נקודה אחת – השיקולים הסביבתיים נלקחו בהערכות מקדמיות שהן לא התסקיר מול מערכות מקצועיות ראשוניות של הצוות, עם משקל מאד גדול בהערכה.

צביקה קורן: בסך הכל, בתוך ההערכה של האתרים, הנושא הבטיחותי היה כ-40% והנושא הסביבתי כ-25%, משקל מאד מרכזי בתוך השיקולים, הרבה יותר מנושאי כלכלה ונושאי הנוחות של החברות.

צביקה קורן: נושא שני שלא חודד מספיק- אנחנו נמצאים בתוך מסגרת תכנונית כוללת בתמ"א 32ד' ו- ה', כלומר, בתכנון הארצי כולו של מערך הגפ"מ, ברצון להגדיל בצורה משמעותית את היקף המלאי.

צביקה קורן: זה רצון שמוביל אותו משרד האנרגיה, מתוך ההבנה שגפ"מ הוא חומר שמשמש בכל בית.

צביקה קורן: היום, היקף המלאי בישראל הוא ימים בודדים.

צביקה קורן: המדיניות הכוללת היא מדיניות שמחפשת אחסון של כחודש, כלומר, בפריסה ארצית – כ- 60 אלף טון, שחלקים מתוך הכמות הזו הוצאו - - -

חנא סוייד: הבעיה היא שאתם מנטרלים את השחקנים הראשיים.

חנא סוייד: זו הבעיה.

יהודה גסנר: האתרים המוצעים הם לא במקום קרית אתא.

יהודה גסנר: מה שיבוא במקום או בנוסף לקרית אתא זה קרקעות הצפון.

יהודה גסנר: שיהיה ברור.

מאמון שיח אחמד: לא ענית לי.

מאמון שיח אחמד: אתה אמרת פה שחברות הגז יטמינו את זה עד 15 שנה.

מאמון שיח אחמד: אם חברות הגז לא יטמינו – אז מגלחים את זה, בסופו של יום, ואז זה מתבטל מאליו.

מאמון שיח אחמד: הרי אנחנו עושים סחור סחור, כל אחד מסתובב אחרי הזנב.

מאמון שיח אחמד: למה לא קוברים את זה במקום?

מאמון שיח אחמד: למה פה אין התחייבות - - -

חנא סוייד: אנחנו מתחייבים לערוך לו טקס קבורה מכובד.

חמד עמאר: יש נציג של חברות הגז?

אהרון אביטן: אני מחברת גז-יגל.

חמד עמאר: לא.

חמד עמאר: הכוונה היא לפזגז, אמישראגז וסופרגז.

יורם טמיר: אני יושב ראש חטיבת חברות הגז הקטנות באיגוד לשכות המסחר.

יורם טמיר: הערה חשובה.

יורם טמיר: לחבר היועצים הוצגה אלטרנטיבה שלדעתי נדחקה הצידה, ואני לא יודע למה – שימוש בטכנולוגיה של אחסון בנקבות חפורות.

יורם טמיר: יש מקום שאותר, גיאולוגית, בארץ, אושר על ידי המכון הגיאולוגי.

יורם טמיר: אני חושב שהוועדה הזו, אדוני היושב ראש, היא הוועדה הממונה על נושא אנרגיה, במדינה, ויכולה לפתור מצד אחד את המפגע הפוליטי, כפי שמישהו אמר פה, ושיפור טכנולוגי יביא, אולי, את הפתרון האולטימטיבי.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אז אני מסכם את הדיון – הוועדה מביעה פליאה על אי שיתוף התושבים במהלך קידום תכנית העתקת מערך האחסון של הגפ"מ בצפון.

חמד עמאר: הוועדה תובעת לשתף את ראשי היישובים ונציגיהם בדיוני המועצה הארצית לתכנון ובניה, וכל הצעדים והשלבים לבחינת החלופות השונות באזור הצפון במסגרת תכנית מתאר ארצית תמ"א 32ד'.

חמד עמאר: הוועדה דורשת כי כל המלצה והחלטה על אתרים נבחרים תיקח בחשבון את עמדת תושבי היישובים הסמוכים.

חמד עמאר: תודה רבה, הישיבה הזו נעולה.