ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 621, 2012-06-05 09:00

יצחק הרצוג: היום אנחנו מאשרים את התקנות האלה, אנחנו לא משחקים, לא גוררים.

יצחק הרצוג: מי שלא גמר את העבודה שלו, הוועדה תחליט בלי קשר לשום דבר.

יצחק הרצוג: יכולתם לעשות את שיעורי הבית האלה מזמן.

יצחק הרצוג: אבל אתם, ממכון התקנים ומשרד התמ"ת והאוצר, רוצים לפתור את הבעיה?

יצחק הרצוג: תצאו החוצה עכשיו, תעבדו ותבואו עם פיתרון.

יצחק הרצוג: אנחנו נאשר את התקנות היום.

יצחק הרצוג: בוקר טוב לכולם, אני שמח לראות את כולכם.

יצחק הרצוג: אני מנהל את הישיבה היום אז יש לי הזדמנות לעשות מהפך חוקתי בלי ידיעתו של היושב-ראש ולגמור אותו מהר.

יצחק הרצוג: אני מנהל דיונים נורא קצר כך שמה שאני מבקש הוא שעל כל נושא רק מי שאמור לדבר מרים את היד, מבקש, אני אתן לכולם לדבר, בלי נאומים, אנחנו מכירים את המטריה, מטרתי לאשר את התקנות האלה היום, לא תהיה דחייה באישור התקנות.

יצחק הרצוג: לכן, אם מישהו רוצה לגמור הסדרים בחוץ שיגמור הסדרים בחוץ.

יצחק הרצוג: אנחנו נתחיל בעזרתן של היועצת המשפטית ומנהלת הוועדה המצוינות, נתחיל ישר ולעניין.

יצחק הרצוג: אם את רוצה לומר הערת רקע ולהגיד על איזה תקנה אנחנו מדברים, בבקשה.

נעמה מנחמי: רקע, אחרי דברי הפתיחה האלה, אני חושבת שלא אגיד אבל בואו נתחיל מתקנה 1, תקנת ההגדרות.

נעמה מנחמי: התבקשה הוספה של הגדרת יום עבודה: "כל יום מימי השבוע זולת אם הוא יום שישי, יום שבת, ימי שבתון, מועד ממועדי ישראל, המפורטים בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי שלטון ומשפט, התש"ח-1948 וערביהם, חול המועד ויום העצמאות".

יצחק הרצוג: יש למישהו הערות לגבי הגדרת "יום עבודה"?

יצחק הרצוג: מי נמצא פה מטעם האוצר?

ברוך לוברט: אני.

יצחק הרצוג: אתה הנציג של משרד האוצר בכל הסיפור הזה של התקנות?

יצחק הרצוג: אין פה נציג חשכ"ל?

ברוך לוברט: בין היתר.

ברוך לוברט: יש פה גם סגן בכיר לחשבת הכללית, גבי שוחט.

גבי שוחט: אני.

יצחק הרצוג: איש רציני, אנחנו מכירים ומוקירים, טוב לראותך.

יצחק הרצוג: אתה בריא, הכול בסדר?

גבי שוחט: כן, תודה.

יצחק הרצוג: יפה מאוד.

יצחק הרצוג: אין הערות?

יצחק הרצוג: בסדר.

יצחק הרצוג: אני יכול לאשר את זה?

נעמה מנחמי: כן, אנחנו מצביעים בסוף על כל התקנות אבל לא נחזור לתקנה הזאת.

יצחק הרצוג: אז שימו "וי" ואם צריך אחר כך נאשר.

נעמה מנחמי: סימנתי "וי".

נעמה מנחמי: תקנה הבאה היא תקנה שעוסקת בניקוד איכות: "הניקוד שנתנה ועדת מכרזים להצעה, בהתאם לאמות המידה המפורטות בתקנה 22(א)(2) עד (5)" – זה מה שהופיע קודם לכן, ההצעה המתבקשת היא לתקן ל-"עד (6)".

נעמה מנחמי: כלומר, להוסיף את אמת המידה הבאה: "התנהלותו של המציע בנוגע לשמירת זכויות עובדים, לרבות קיומה של חוות דעת שלילית בכתב או דוח ביקורת שלילי בעניין זה, מאת משרד שאתו התקשר המציע במהלך שלוש השנים שקדמו למועד האחרון להגשת ההצעות במכרז.

נעמה מנחמי: " ההערה שלי, כפי שהיא נכתבה כאן ואף עודכנה לאחר מכן, היא שלמרות רצוננו לשמור על זכויות עובדים אני לא בטוחה שזה צריך להיות כאן והדרך הזאת היא הדרך הנכונה.

נעמה מנחמי: אני אסביר למה.

נעמה מנחמי: קודם כל, התוספת הזאת של אמת המידה (6) היא קצת מוזרה לנו מאחר והיא עוסקת בניקוד איכות, ואיכות ביצוע העבודה נראה לנו לא קשור כל כך לנושא של שמירת זכויות עובדים, כמובן מבלי לזלזל בשמירת זכויות עובדים, שאנחנו חושבים שצריך, ראוי ומוסדר אפילו באופן נפרד.

נעמה מנחמי: הסיבה השנייה לכך שאני חושבת שלא נכון להסדיר את זה כ-(6) היא מאחר וזה פשוט לא מוסיף דבר, או לא מוסיף הרבה, בוא נגיד ככה.

נעמה מנחמי: זה מאחר והרישה של תקנה 22(א)(1) אומרת כך: "אמות המידה לבחירת ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לעורך המכרז הן אלה, כולן או חלקן".

נעמה מנחמי: כלומר, עורך המכרז יכול כלל לא להחיל את אמת המידה (6) במסגרת המכרז שלו.

נעמה מנחמי: איפה אני חושבת שנכון להסדיר את הנושא?

נעמה מנחמי: בתקנה 6 שהיא באמת עוסקת בנושא של שמירת זכויות עובדים.

נעמה מנחמי: אפשר לעבור ישירות אליה, התקנה נמצאת בעמוד 15 לנוסח המשולב: "השתתפות במכרז תהיה מותנית בתנאים הבאים:" – פרט (א)(3) אומר כך: "קיומם של כל האישורים הנדרשים לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים, תשל"ו-1976;" – הכולל בעצם תצהיר אישור לפי חוק עובדים זרים ולפי חוק שכר מינימום.

נעמה מנחמי: פרט (4) אומר כך: "במכרז לרכישת עבודה או שירותים עתירי כוח אדם המצאת תצהיר בכתב של המציע ושל בעלי השליטה בו, בדבר קיום חובותיו של המציע בעניין שמירת זכויות עובדים, לפי דיני העבודה, צווי ההרחבה וההסכמים הקיבוציים החלים על המציע כמעסיק לצורך אספקת העבודה או השירותים; לענין זה, "בעל שליטה" – כהגדרתו בתקנה 6א(א)(2), "תצהיר בכתב" – כמשמעותו בסימן א' לפרק ב' לפקודת הראיות".

נעמה מנחמי: העניין הוא, שלמרות שפרט (4) הוא באמת מאוד מקיף וחשוב וטוב, הוא חל רק על קבוצה מאוד מצומצמת כי הוא חל רק על מכרזים לקבלת - - -

יצחק הרצוג: עכשיו, אחרי שנעמה הסבירה לנו למה לא, זה לא יעזור לה ויהיה כן, ברשותך.

נעמה מנחמי: אני לא מצביעה.

יצחק הרצוג: אני רוצה לשמוע את המציעים, אני חד משמעית תומך בהצעה הזו ומתכוון להעביר אותה כמו שהיא.

ברוך לוברט: לפי הראיה שלנו אנחנו בסך הכול מדברים פה על תיקון שהוא יחסית טכני, כיוון שההגדרה של ניקוד איכות זו הגדרה שהיתה לפני הרפורמה שעשינו בשנת 2009.

ברוך לוברט: ברפורמה בשנת 2009 הוספנו כחלק מתקנה 22 עוד אמת מידה שהיא התנהלותו של המציע בנוגע לשמירת זכויות עובדים, שזה סעיף 22(א)(6).

ברוך לוברט: פשוט שכחנו לעדכן את ההגדרה של ניקוד איכות, ולכן, כיוון שזו אמת מידה שנמצאת בתקנת 22 היא צריכה גם כמובן לבוא לידי ביטוי בהגדרה של ניקוד איכות.

ברוך לוברט: מעבר לזה, גם סעיף 22(א)(6) הוא לא ההוראה היחידה שנמצאת לגבי זכויות עובדים.

ברוך לוברט: בזמנו, בשנת 2009, עשינו הסדרה רחבה בהקשר הזה של זכויות עובדים, גם בתקנה 6 וגם - - -

יצחק הרצוג: יש לי שאלה: "חוות דעת שלילית מאת משרד", כלומר, זה ניסיון שיש למשרד עם אותו ספק?

ברוך לוברט: בדיוק.

יצחק הרצוג: אוקיי.

יצחק הרצוג: היה לי מקרה כזה במשרד הרווחה שחברת אבטחה לא שילמה שכר לעובדים שלה, עם כל הכבוד, ולכן אני תומך לחלוטין באמת המידה הזו.

יצחק הרצוג: אני חושב שבכל המהלך הנדרש של הטמעת הרעיון של זכויות עובדים ושמירה על זכויות עובדים אחרי שכל היום מדברים על אכיפת חוקי עבודה ואומרים כמה זה חשוב לכלכלה, למשק ולהתמודדות עם הפערים החברתיים אז זה חד משמעי נדרש גם באמות המידה.

נעמה מנחמי: אני אשמח רק לחדד משהו.

יצחק הרצוג: נעמה, בסוף אנחנו נחליט אז את יכולה להתנגד אבל זה לא יעזור.

נעמה מנחמי: אין בעיה, אני רק רוצה לחדד את ההתנגדות שלי.

נעמה מנחמי: אין לי בעיה להוסיף תיאורטית גם את אמת המידה (6), אני פשוט חושבת שזה לא יעזור כי עורך המכרז יכול תמיד להסיר אותו.

יצחק הרצוג: בסדר, אבל זה איתות ברור לכל מי שקורא וכל מי שרוצה להתמודד עם מכרזי המדינה יידע שבוועדת המכרזים תהיה אמת מידה כזאת.

יצחק הרצוג: זה הכול.

יצחק הרצוג: אני הייתי בצד השני ואני יכול להגיד לך שאם יש משהו מטריף זה לראות מאבטחים במשרד הרווחה שלא מקבלים משכורת חודשים ואין עם מי לדבר.

יצחק הרצוג: אז זה לא יעזור.

יצחק הרצוג: לכן אני חושב שזה דבר נכון ואני שמח שמשרד האוצר עומד על כך ומשרד המשפטים.

יצחק הרצוג: יש למישהו עוד הערה להעיר בעניין הזה?

יצחק הרצוג: לא.

יצחק הרצוג: אז מהבחינה הזו אני מאשר גם את התקנה הזו, בוא נמשיך הלאה.

יצחק הרצוג: אני רואה בזה דגל חברתי קריטי ועקרוני מאוד.

נעמה מנחמי: אני אשמח שנחזור לזה כשנגיע לתקנה 6 כדי שאולי תוסיף גם שם.

יצחק הרצוג: נוסיף סנכרון, אין בעיה, אני אשמח.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: בהגדרה של "שווי ההתקשרות" בפרט (2): "אמדן סך התשלומים שכל צד שלישי ישלם למי שהוא צד להתקשרות עם הגוף הציבורי" – במקום "המשרד", מאחר שיש גם גופים ציבוריים שאינם "המשרד".

יצחק הרצוג: בסדר, זה תיקון טעות סופר.

יצחק הרצוג: אושר, הלאה.

נעמה מנחמי: תקנה 1ג בעמוד 4 תקנת משנה (ב): "גוף ציבורי יהיה רשאי שלא לפרסם או לפרסם באופן חלקי את החלטתו כאמור בתקנת משנה (א) מטעמים של ביטחון המדינה, יחסי החוץ שלה, קשרי מסחר בין-לאומיים וביטחון הציבור, או לפרסם את החלטתו באופן חלקי באופן שאינו מגלה סוד מסחרי;"

יצחק הרצוג: מאה אחוז.

יצחק הרצוג: יש למישהו הערות כאן?

אור רוזנמן: בסעיף 3(3) מופיע "סוד מסחרי או מקצועי", אנחנו חושבים שהמושג הזה צריך להיות גם פה.

יצחק הרצוג: מה כתוב פה?

אור רוזנמן: רק "סוד מסחרי", זה עניין טכני.

יצחק הרצוג: אין בעיה, אני חושב שזה נכון.

יצחק הרצוג: בדיני קניין רוחני יש דבר כזה שנקרא "סוד מקצועי"?

אור רוזנמן: התקנות מתייחסות לסוד מסחרי או מקצועי של גופים ציבוריים שמתקשרים.

נעמה מנחמי: איזה תקנות?

אור רוזנמן: אלה, גם ב-3(3) וגם ב-21(ה).

אור רוזנמן: המושג מופיע כ"סוד מסחרי או מקצועי".

יצחק הרצוג: כלומר זה קיים?

אור רוזנמן: פה, בתקנות האלה.

יצחק הרצוג: אוקיי, אם זה קיים אז אנחנו מאשרים את זה.

יצחק הרצוג: אני משאיר את זה לליטוש בינך לבין נעמה לאחר הדיון.

יצחק הרצוג: אם זה קיים בתקנות אז זה צריך להיות אחיד, אם יש פה איזו משמעות אז נחליט אחר כך.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: מוצע להחליף את תקנת משנה (ג), במקום: "תקנת משנה (א) לא תחול על חברה ממשלתית וחברה בת ממשלתית ששר המשפטים באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת פטר אותה לגבי כל פעילותה מתחולת חוק חופש המידע, התשנ"ח-1988, לפי סעיף 2(9) לחוק", מוצע: "תקנת משנה (א) לא תחול על חברה ממשלתית וחברה בת ממשלתית בפעולות שבהן פטר אותה שר המשפטים באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת - - -

יצחק הרצוג: להבדיל מ"בתחומים", למה זה?

יצחק הרצוג: מה המשמעות של זה?

נעמה מנחמי: "בפעולות" זה פשוט כדי להתאים את זה לנוסח הכללי, אבל בעצם ההבחנה היא בין חברה שפטרו את כל פעילותה מחוק חופש המידע לבין פעילויות ספציפיות של חוק חופש המידע.

יצחק הרצוג: טוב, מאושר.

יצחק הרצוג: הלאה, תקנה 3.

יצחק הרצוג: תקנה 3 זה הלב של כל התקנות, אחרי שהמציאו שצריך חובת מכרזים עכשיו מסבירים לנו למה לא צריך, אז נעבור על תקנה 3 אחרי שכבר צמחנו וצמחנו וצמחנו, אבל זה בסדר.

נעמה מנחמי: מוצע להחליף את תקנה (1), הנוסח החדש המוצע הוא כך: "התקשרות ששוויה אינו עולה על 50,000 שקלים חדשים; ואולם בכל תקופה רצופה של שנים עשר חודשים לא יתקשר המשרד עם מתקשר מסוים, בלא מכרז, לפי פסקה זו בהתקשרויות בסכום כולל העולה על 100,000 שקלים חדשים, ובמניין זה יבואו גם התקשרויות שנכרתו בתקופה האמורה כהתקשרות המשך, כהגדרתה בפסקה (4), להתקשרות שנעשתה במקורה לפי פסקה זו.

נעמה מנחמי: "

יצחק הרצוג: זה נועד לתת יותר מרחבי גמישות למשרדים, זה מאוד הגיוני.

יצחק הרצוג: יש מישהו שמתנגד לדבר הזה?

יצחק הרצוג: לא.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

נעמה מנחמי: התנגדות לא אבל תוספת מוצעת.

יצחק הרצוג: איזו תוספת?

יצחק הרצוג: מי המציע?

נעמה מנחמי: אני מציעה.

נעמה מנחמי: ההצעה שלי היא להוסיף טווח ביניים כפי שהיה בהצעה הקודמת והוא: "ובלבד שהתקשרות ששווייה עולה על איקס שקלים חדשים תיערך לאחר בדיקת כמה הצעות הבאות בחשבון".

נעמה מנחמי: ממילא היום זה מוסדר בתכ"מ ומדובר על סכומים מאוד נמוכים.

יצחק הרצוג: איפה את רוצה להוסיף את זה?

נעמה מנחמי: בדיוק כמו שזה מופיע היום, אחרי "התקשרות ששווייה אינו עולה".

יצחק הרצוג: כלומר את לא נותנת לו בלאנקו על 100,000, את עדיין דורשת ממנו התמחרות.

יצחק הרצוג: זה לא נראה לי סביר.

נעמה מנחמי: על 50,000.

נעמה מנחמי: אני אומרת לו, נגיד מעל 10,000 שקלים, לבדוק עוד 2 הצעות.

יצחק הרצוג: אבל אז אי אפשר, זו בדיוק הבירוקרטיה, אתה רוצה לקחת איזה מישהו ומשגעים אותך עם לך תחפש ותמציא גם כל מיני מציעים פיקטיביים של 100,000 שקל.

יצחק הרצוג: זה לא קיים.

נעמה מנחמי: העניין הוא שהיום בהוראות התכ"מ אתה צריך לעשות את זה מ-3,000 שקלים.

נעמה מנחמי: כלומר, אם אתה לא כותב כאן כלום - - -

יצחק הרצוג: מה אתם אומרים?

יצחק הרצוג: היא מעלה בכלל את הוראות התכ"מ כמגבלה, אם זו בעיה מול הוראות התכ"מ אז תגידו מה אתם רוצים לעשות.

ברוך לוברט: אדוני, התכ"מ אלו הוראות של החשב הכללי שהוא החמיר, הוא החמיר על משרדי הממשלה אבל הוא החמיר ברמה הזאת שלדוגמה עד 3,000 שקלים צריך הצעה אחת בכתב, מ-3,000 עד 10,000 צריך שההצעה תוגש בכתב והמזמין יכין החלטה מנומקת.

ברוך לוברט: זאת החמרה שהחשב הכללי לוקח על עצמו, אנחנו מציעים שההגבלה בתקנה כן תהיה רק עד 50,000, בעיקר גם בגלל קניות של גופים.

יצחק הרצוג: כלומר, אתם מציעים להשאיר את הנוסח הקיים?

ברוך לוברט: כן, את הנוסח של 50,000 שקלים.

יצחק הרצוג: אני גם בעד.

יצחק הרצוג: אני אומר לך דוגרי, צריך להבין את זה.

יצחק הרצוג: חשכ"ל, אתם רוצים להתייחס?

גבי שוחט: לא, אנחנו בהחלט אתך.

יצחק הרצוג: אתם בעמדתכם כעמדתי.

יצחק הרצוג: וודאי, הם אלה שאמונים על הדבר הזה.

יצחק הרצוג: תראי, את יכולה לדבר על התכ"מ, היא אומרת שהבעיה שלכם זה התכ"מ והתכ"מ, אתה אומר, זה עולם אחר, אתם עושים פה מה שאתם רוצים.

ברוך לוברט: לא, אנחנו מחמירים על עצמנו אבל צריך להבין שהתקנה הזאת משפיעה גם על גופים נוספים בתקנות כמו חברות ממשלתיות או קופות חולים.

יצחק הרצוג: את מעלה מ-50 ל-100, זה מה שאת עושה פה?

יצחק הרצוג: עד היום לא היה כתוב תכ"מ?

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: תסבירי.

נעמה מנחמי: עד היום היה כתוב.

נעמה מנחמי: היה כתוב: "התקשרות ששווייה אינו עולה על 50,000 שקלים חדשים, ובלבד שההתקשרות ששווייה עולה על 30,000 שקלים חדשים תיערך לאחר בדיקת כמה הצעות הבאות בחשבון.

נעמה מנחמי: " בעצם אני מבקשת להשאיר את הסיפה שהיתה כאן.

יצחק הרצוג: שמעל 50,000 היא רוצה לקבל כמה הצעות.

נעמה מנחמי: או מעל 30,000 או מעל 10,000.

נעמה מנחמי: אני חושבת שכדאי לציין את הסכום כי אחרת זה 3,000.

ברוך לוברט: אנחנו מעוניינים בתקנה הזו לקבוע איזשהו סכום שמעבר לו קיימת הצדקה כלכלית לערוך מכרז.

ברוך לוברט: לפי הראיה שלנו אנחנו מדברים על סכום של 50,000 שקלים ועוד אפשרות לסכום כולל - - -

יצחק הרצוג: אז למה מעל 50,000 לא תיקח כמה הצעות?

נעמה מנחמי: זה מ-3,000, לא מ-50,000.

יצחק הרצוג: אבל כבר בוטל ה-3,000, פה זה לא כתוב.

נעמה מנחמי: לא, הוא קובע את זה בהוראות התכ"מ.

יצחק הרצוג: אני יודע שהוא קובע, אז הוא אומר: אצלי, במכרזים שלי אני דורש, משאר התאגידים אני לא דורש.

נעמה מנחמי: אבל כולם כפופים למכרזים שלו.

יצחק הרצוג: לא.

ברוך לוברט: לא, ישנם גופים, יש חברות ממשלתיות, יש קופות חולים, יש תאגידים סטטוטוריים, הם אומנם לפי תקנה 42א מחויבים ללכת לפי הוראות התכ"מ ככל שהן הוראות - - -

יצחק הרצוג: יש פה ויכוח שהיא אומרת שהכול חל לפי התקנות.

ברוך לוברט: הכול חל אלא אם כן הם קבעו הוראות אחרות לעצמם, ואני יודע שיש גופים שקבעו הוראות אחרות לעצמם.

יצחק הרצוג: אז אתה מגמיש רק לנישה הקטנה הזו אבל למשרדי הממשלה אתה לא מגמיש כלום כי אתה לא מבטל את התכ"מ.

ברוך לוברט: אני לא מבטל את התכ"מ אבל בסך הכול צריך להבין גם מה ההחמרה, אני מבקש לדוגמה שההצעה תוגש בכתב בתכ"מ או שהיא תהיה מנומקת.

יצחק הרצוג: היא אומרת שאתה צריך לתת כמה הצעות וזה היה כתוב גם בתקנה הקודמת.

ברוך לוברט: בניסוח הקודם היתה כתובה הגבלה בתוך גוף התקנה, שכבר מ-30,000 צריך מספר הצעות הבאות בחשבון.

יצחק הרצוג: נו, ומה אתה אומר?

יצחק הרצוג: אז תעשה מעל 50,000.

יצחק הרצוג: אבל השאלה היא אם זה מכרזי המשך.

ברוך לוברט: אבל, עוד פעם, התקנה מדברת רק על 50,000.

ברוך לוברט: מעל 50,000 כבר אי אפשר להיכנס לתקנה 3(1) אלא אם כן אנחנו מדברים על הארכה של אותה התקשרות עד 100,000.

יצחק הרצוג: "ואולם בכל תקופה רצופה.

יצחק הרצוג: ..

יצחק הרצוג: לא יתקשר המשרד עם מתקשר מסוים, בלא מכרז... בהתקשרויות בסכום כולל העולה על 100,000 שקלים".

ירון גולן: זאת אומרת, לפי התקנה אפשר עד שתי התקשרויות שכל אחת מהן 50,000 ש"ח בשנה.

יצחק הרצוג: אוקיי, ואתה לא רוצה לקבל הצעות נוספות על 100,000 ש"ח?

יצחק הרצוג: זה בכל זאת הרבה כסף.

ירון גולן: זה שתי התקשרויות שונות שכל אחת מהן עד 50,000 ש"ח.

ירון גולן: אי אפשר להתקשר התקשרות אחת ב-100,000 ש"ח בפטור לפי התקנה הזאת.

יצחק הרצוג: זה עם מתקשר מסוים אבל לא כתוב שזה התקשרויות שונות.

יצחק הרצוג: זה לא כתוב בנוסח, תקרא טוב.

ירון גולן: "בהתקשרויות".

יצחק הרצוג: איך שאני הבנתי את זה זה פשוט להאריך עוד פעם את אותו קבלן משנה.

ירון גולן: לא, תקנת הפטור של התקשרות היא 3(4), היא מתעסקת בהתקשרות המשך.

ירון גולן: פה הנוסח אומר לפי פסקה זו "בהתקשרויות", ההבנה היתה שיותר מהתקשרות אחת.

יצחק הרצוג: ואתה לא רוצה לקבל הצעות נוספות?

נעמה מנחמי: הוא רוצה, הוא רוצה את זה מ-3,000, לא מ-50,000.

ירון גולן: לא, התפיסה שלנו היא שאנחנו רוצים לתת לגופים שלא כפופים להוראות התכ"מ אוויר לנשימה מתוך הבנה, כמו שעורך דין לוברט אמר, שזה סכום שאנחנו רוצים לתת להם לעבוד.

יצחק הרצוג: בסדר.

יצחק הרצוג: יש סיבה למה דווקא רק להם ולא לגופים אחרים?

גבי שוחט: האמת שגם אצלנו - - -

ירון גולן: יכול להיות שהוראות התכ"מ - - -

יצחק הרצוג: אתם תבחנו את זה.

יצחק הרצוג: רשמנו את הערת סגן החשכ"ל, הם יבחנו את זה.

יצחק הרצוג: סגן החשכ"ל, גבי, נכון?

גבי שוחט: כן.

גבי שוחט: חשכ"לית, סליחה.

יצחק הרצוג: כן, אני מכבד אותה במיוחד.

רן כהן: אתה יודע שלאלופה אורנה ברביבאי קוראים אלוף.

יצחק הרצוג: כן, וגם למנכ"ל הביטוח הלאומי קראו מנכ"ל.

יצחק הרצוג: חברים, נמשיכה.

יצחק הרצוג: תקנה הבאה זו הערה מאוד חשובה שבאה בעקבות אסון הכרמל.

נעמה מנחמי: "(2) התקשרות הנדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש, אשר יש להתחיל בביצועה בתוך שני ימי עבודה או פחות, בהיקף ולתקופה המזעריים הנדרשים בנסיבות כאמור, אם ועדת הפטור המשרדית אשרה זאת;" במקום "לבצעה" - "להתחיל בביצועה", זה השינוי.

יצחק הרצוג: אני מאוד תומך בזה.

יצחק הרצוג: יש למישהו הערות?

יצחק הרצוג: לא.

יצחק הרצוג: מאושר.

יצחק הרצוג: הלאה, (4).

נעמה מנחמי: ב-(4) מוצע לשנות ולכתוב ב"הרחבת התקשרות ראשונה – הגדלה של כמות הטובין, העבודה, המקרקעין או השירותים שיספק ספק מכוח התקשרות ראשונה;".

נעמה מנחמי: הפנו אלינו הערה, דווקא אנשי מקרקעין שמקרקעין זה קצת שונה אז בואו תסבירו לנו באילו נסיבות בעצם תהיה הרחבת התקשרות ראשונה במקרקעין.

גבי שוחט: זה יכול להיות גם במסגרת שכירות, שכירות שהיא קיימת ויש צורך להאריך את השכירות בנסיבות מאוד ברורות.

גבי שוחט: אם מדובר - - -

יצחק הרצוג: מעונות לפיגור שכלי.

גבי שוחט: כן, כל שירות שאתה לא יכול להזיז אותו ולנייד אותו.

גבי שוחט: זה חלק מהשירות שאתה נותן גם למשרד וגם לציבור.

נעמה מנחמי: אני רק אסב את תשומת לב הוועדה שיש עוד מספר תקנות שנוגעות לענייני מקרקעין שיש ביניהן איזושהי חפיפה להרחבת התקשרות ראשונה שקבענו כאן.

גבי שוחט: אני אתייחס לזה בהמשך.

יצחק הרצוג: בסדר, אישרנו את המילה "מקרקעין" ב-(4) בסעיף ההגדרות.

יצחק הרצוג: הלאה, פרט (5)(א), זה תיקון טכני.

נעמה מנחמי: תיקון טכני ש"בתקנה 3ד(א)" במקום "3ד" שיש היום.

יצחק הרצוג: אוקיי, כנ"ל ב-(7), מאושר.

נעמה מנחמי: כנ"ל בפרט (7), זה גם תיקון טכני.

נעמה מנחמי: בסיפה: "ונתקיימו התנאים האמורים בפסקה (5)(א)(1) ו-(2) בשינויים המחוייבים;".

יצחק הרצוג: יפה.

יצחק הרצוג: בסעיף (11) יש שאלה יפה מאוד של היועצת המשפטית, אם את יכולה להסביר אותה.

נעמה מנחמי: הפרט אומר כך: "התקשרות לרכישת שירותים או טובין יחודיים שעניינם תרבות, אמנות, בידור או הווי;" ואני שואלת האם ניתן, אפשר להוסיף גם ספרות?

יצחק הרצוג: ספרות כלול בתרבות?

גבי שוחט: כן.

יצחק הרצוג: השאלה אם אתם רואים את זה כך מעשה יום יום?

יצחק הרצוג: מי ביקש פה לדבר?

נעמה מנחמי: לדוגמה, משרד רוצה לקנות ספר לעובדיו אבל הוא רוצה ספר ספציפי.

רן כהן: כדאי להוסיף.

יצחק הרצוג: יש לכם התנגדות?

ברוך לוברט: אדוני, אנחנו מבקשים להתנגד לתוספת הזאת כיוון שהקו שמנחה אותנו הוא לנסות ולצמצם כמה שיותר את תקנות הפטור ולא ללכת ולהרחיב אותן.

ברוך לוברט: כמובן שהכלל שעומד בבסיס כל המכרז הוא שכל התקשרות תעשה במכרז פומבי, היינו שמחים ומבקשים שלא להרחיב ולתקן את התקנה הזו.

יצחק הרצוג: בסדר, קיבלנו, דיברנו על זה, אין בעיה, יורד.

יצחק הרצוג: הלאה, סעיף (14).

נעמה מנחמי: בפרט (14) אין שינוי אבל בפרט (14א), הנוסח הקודם אמר כך: "התקשרות לרכישת זכויות במקרקעין אם המקרקעין המסויימים דרושים לשימוש המשרד מפאת מיקומם המיוחד או בשל תכונה ייחודית אחרת, וכן התקשרות שעניינה מכירת זכויות במקרקעין של דייר מוגן לפי חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], תשל"ב-1972".

נעמה מנחמי: הנושא של דייר מוגן לפי חוק הגנת הדייר ירד מאחר שנמסר לנו שאין שימוש בנושא הזה.

יצחק הרצוג: אין שימוש יותר?

יצחק הרצוג: אין לכם יותר ענייני דייר מוגן?

יצחק הרצוג: תכף נשמע, היא רק תגמור להקריא את התקנות.

נעמה מנחמי: כך נמסר ולכן ההצעה היא להוריד אותו.

נעמה מנחמי: מה שכן התבקשנו לאשר הוא כך: "התקשרות לרכישת זכויות במקרקעין אם המקרקעין המסויימים דרושים לשימוש המשרד בשל אחד מהבאים: מיקומם המיוחד או בשל תכונה ייחודית אחרת; צורך דחוף וזאת מנימוקים שיירשמו" – ואנחנו חשבנו שראוי להבהיר באיזה טעמים של צורך דחוף, לדוגמה – "מטעמים של ביטחון הציבור או בריאותו או לצורך קידומם של יעדים ציבוריים חיוניים" – לכן חשבנו שראוי להגביל את ההתקשרות בצורך דחוף בדיוק כמו בתקנה 2, שבעצם לקחנו את הסיפה ממנה – "בהיקף ולתקופה המזעריים הנדרשים בנסיבות כאמור, אם ועדת הפטור אשרה זאת;" צורך בהמשך ההחזקה במקרקעין, אם מעבר מהמקרקעין יהיה בעל השלכות כלכליות משמעותיות ובלבד שסך התקשרויות בפטור ממכרז במקרקעין מסויימים לא יעלה על 25 שנים.

נעמה מנחמי: אולם החשב הכללי רשאי לאשר התקשרות כאמור אף אם סך כל התקופות האמור עלה על 25 שנים, מטעמים שיירשמו;"

יצחק הרצוג: היו לך כמה שאלות על זה.

נעמה מנחמי: כן, "בהשלכות כלכליות משמעותיות" – למיטב ידיעתי, כל פעם שאתה עובר דירה יש השלכות כלכליות משמעותיות ולכן ככל שרוצים בכל זאת לאשר את זה אז יכול להיות שהנוסח שמתאים הוא משהו בסגנון של "לטווח הרחוק יהיה בהישארות חיסכון משמעותי".

נעמה מנחמי: כלומר, "השלכה כלכלית משמעותית" תמיד תהיה.

יצחק הרצוג: טוב, בואו נגיע להתייחסות.

יצחק הרצוג: קודם כל, האם אתם מקבלים את התיקונים שמציעה היועצת המשפטית?

גבי שוחט: לא.

יצחק הרצוג: אני חושב שהנוסח שלכם גורף מדי ומשאיר לכם יותר מדי שיקול דעת.

גבי שוחט: הוא לא גורף, אני לא בטוח שהוא גורף, אבל אני בהחלט אתן התייחסות גם מניסיון מצטבר שיש לנו בתחום המקרקעין, בתחום העסקאות וההתקשרויות עבור כלל משרדי הממשלה ובכלל ניהול מגוון רחב של נכסים.

גבי שוחט: צריך לזכור דבר אחד, המקרקעין - - -

יצחק הרצוג: אתה ממונה על כל הרכוש הממשלתי?

יצחק הרצוג: הוא כפוף אליך?

גבי שוחט: כן, רכש, לוגיסטיקה.

גבי שוחט: כל סוגי ההתקשרויות במקרקעין יש להם מאפיינים מיוחדים.

גבי שוחט: לא מדובר במוצרים ברי השוואה, מוצרים שניתן להשוות אותם אחד לשני וכל התקשרות היא התקשרות בפני עצמה גם מבחינת אורך ההתקשרות, גם מבחינת תקופת ההתקשרות, גם מבחינת המחיר וגם מבחינת המיקום, אין מיקום זהה.

גבי שוחט: לעולם לא יכול להיות נכס שהוא זהה.

גבי שוחט: בכלל השאלה הזו עלתה גם במסגרת איזה שהם דיונים משפטיים בזמנו, גם הנשיא גורן, שהיה נשיא בית המשפט המחוזי, תהה בכלל איך אפשר לבצע מכרז לגבי מקרקעין בסוג המקרקעין או התקשרויות המקרקעין שמדינת ישראל עושה או הדיור הממשלתי עשה, ועולות הרבה שאלות במסגרת הזו.

גבי שוחט: לכן, אי אפשר - - -

יצחק הרצוג: הבעיה ש"וזאת מנימוקים שיירשמו" נותן לך גמישויות מוגזמות.

גבי שוחט: ההתעקשות המתבקשת היא נדרשת אחרת נעשות פה כל מיני פעולות כתוצאה מאילוצים בשטח, תוצאה של צרכים דחופים.

גבי שוחט: אי אפשר להגביל את זה לתקופה וצריך לזכור שיש פה גם צד שני של המטבע והוא צד נוסף שהוא חלק מכללי המשחק במסגרת עסקאות כאלה.

גבי שוחט: עם כל הכבוד שהמדינה רוצה ומדינת ישראל מפרסמת מכרז תמיד יש גורם שיש לו גם אלטרנטיבות אחרות.

יצחק הרצוג: לגבי "בהיקף ותקופה מזעריים" אני מסכים שזה לא צריך להיות כלול בכלל, זה עניין של שיקול דעת מסחרי של המדינה.

יצחק הרצוג: אבל השאלה הגדולה היא אם אתה נותן שיקול דעת גורף בלי להגיד – אתה יודע, רק "נימוקים שיירשמו" זה יהיה פטור על הכול.

יצחק הרצוג: בסוף אתה תמצא שזה יהיה פטור על הכול.

יצחק הרצוג: יום אחד אחד מהיועצים שלך יחליט שזה כמעט פטור על כל עסקה שזזה.

יצחק הרצוג: יש לי פה דילמה.

יצחק הרצוג: היו לי שני מקרים של סניפים של ביטוח לאומי, שביטוח לאומי ביקש להקים סניף בשפרעם וביקש להקים סניף ברהט ועד היום הוא לא מצליח בגלל המכרזים האלה כי כל הזמן איזה ספקולנט אחר תקע אותו והשכן תקע אותו ואין עם מי לדבר והקרקע לא מוסדרת.

יצחק הרצוג: אז אני מבין את מה שאתה אומר, מצד שני אתה לא יכול להשאיר כך רק "מנימוקים שיירשמו", צריך לתת פה איזה משהו שמסביר למה אתה נותן פטור בלי מכרז.

גבי שוחט: בעצם זה שאני רושם את הנימוקים אני חושב שזה נותן את ההסבר, מכיוון שלכל מקרה יכולים להיות נימוקים שונים ונימוקים שהם רלוונטיים למקרה עצמו.

גבי שוחט: צריך לזכור שאנחנו מדברים בכל זאת עדיין בהתקשרויות שמבחינת הסכום שלהם יהיו מוגבלים.

יצחק הרצוג: אבל היא כותבת, היא כותבת לך את זה מאוד רחב: "מטעמים של ביטחון הציבור או בריאותו או לצורך קידומם של יעדים ציבוריים חיוניים".

יצחק הרצוג: אני חושב שאתם יכולים לחיות עם זה, ובזה לפחות יש איזו מסגרת שאתה לא פורץ גדר.

יצחק הרצוג: הרי אתם לרוב אלה שמקפידים, יושבים לכולם על הוורידים, פתאום אתה לוקח מרחב גמישות נורא גדול.

יצחק הרצוג: בינתיים הגברת רצתה להעיר, בבקשה.

אלה גור: אני מייצגת חברות ממשלתיות בענייני מכרזים.

אלה גור: בעניין של הדיור המוגן, אנחנו ממש לאחרונה, באחת החברות הממשלתיות שפועלת במתחם תל-אביב, מפנים דיירים מוגנים ועושים שימוש בפטור הזה.

אלה גור: ולכן, בניגוד לאוצר אנחנו כן צריכים את - - -

יצחק הרצוג: אני לגמרי מסכים אתה, יש לך עדיין מקומות שאתם יושבים על כל מיני פינות בארץ שפתאום תתקל בדייר מוגן ואין סיבה שלא תשמור לך את מרחב הגמישות הזה גם כן.

אלה גור: גם אם הוא לא צריך, יש עדיין - - -

יצחק הרצוג: יש מקרים, כל עוד החוק הזה קיים הוא קיים.

נעמה מנחמי: אז אנחנו נשאיר את הסיפה של "וכן התקשרות שעניינה מכירת זכויות במקרקעין של דייר מוגן".

יצחק הרצוג: כן, אני מציע, גבי, שתחשבו על איזה נוסח שאפשר להניח את דעת הוועדה.

גבי שוחט: לי אין בעיה, אבל הנימוק כפי שהוא מצוין כאן הוא בהחלט יכול לחשק את המערכת וזאת הבעיה.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: תסביר לי, תרחיב אותי.

גבי שוחט: אין לי בעיה שנחשק את זה בהיקף ולתקופה - - -

יצחק הרצוג: לא, אני הורדתי את ההיקף והתקופה.

יצחק הרצוג: אתה רוצה להשאיר היקף ותשובה אבל להוריד את - - -

גבי שוחט: אבל חישוק של: "מטעמי ביטחון או בריאות או לפי קידומם של יעדים ציבוריים" – מה זה "ציבוריים החיוניים"?

גבי שוחט: זה לא בהכרח מחשק.

יצחק הרצוג: תן לי דוגמה למקרה שהיה לך שהיית צריך את הפטור הזה.

גבי שוחט: לשכת סעד.

גבי שוחט: קמה ממשלה ואני צריך וזה צורך דחוף, ואני צריך אותו כרגע פה.

יצחק הרצוג: אז למה זה לא צורך ציבורי חיוני?

גבי שוחט: הוא לא נופל בתוך המסגרת.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: זה לא יעד ציבורי חיוני?

גבי שוחט: לא, מה היעד הציבורי?

שרית כרמי: זאת שאלה, זה לא פשוט.

גבי שוחט: זה לא יעד ציבורי.

גבי שוחט: ואם זו ועדת בחירות מרכזית שאני צריך לתת פתרונות - - -

יצחק הרצוג: נכון, אז זה גם צורך ציבורי חיוני.

גבי שוחט: לא יודע, למה?

גבי שוחט: למה זה צורך ציבורי?

יצחק הרצוג: קיומם של בחירות.

יצחק הרצוג: מה זה צורך דחוף?

יצחק הרצוג: אתה יכול להגדיר צורך דחוף?

גבי שוחט: צורך דחוף זה מתן מענה כתוצאה מגידול של יחידה, צורך באותו מקום או הקמת לשכה.

נעמה מנחמי: כתוצאה מגידול של יחידה זה משהו שאתה יודע עליו מראש.

גבי שוחט: או כתוצאה משריפה, או בחירות, שבהתראה מאוד קצרה צריך בפריסה ארצית לתת פיתרונות דיור.

יצחק הרצוג: יש פה בעיה אמיתית שאתם צריכים למצוא שיפור של הנוסח.

יצחק הרצוג: בכל זאת, לא כל זה חישוק.

גבי שוחט: מי כמוך יודע, כל הניסיונות לתת פיתרונות למשרדים - - -

יצחק הרצוג: אבל מצד שני אתה יודע שלפעמים זה גם לחץ מלמעלה ו"תביא לי מהר", אתה עושה אחר כך טעויות במחיר ואחר כך אתה תסביר את זה.

יצחק הרצוג: לכן אני חושב שאני צריך דווקא לקחת לעצמך איזושהי מסננת שגם שתשמור עליכם.

יצחק הרצוג: לא אכפת לי שתגדיל את הטעמים, "מטעמים של צורך ציבורי דחוף", אל תקרא "חיוני".

גבי שוחט: אפשר להוריד את ה"חיוניים", אין לי בעיה.

ברוך לוברט: אולי אפשר לעשות "יעדים ציבוריים", להוריד את המונח "חיוניים" ואז זה יהיה יותר רחב.

יצחק הרצוג: אוקיי, אני אומר: "בטחון הציבור או בריאותו או לצורך קידומם של יעדים ציבוריים".

גבי שוחט: וכמובן "וזאת מהנימוקים שיירשמו".

יצחק הרצוג: "וזאת מנימוקים מפורטים שיירשמו".

גבי שוחט: ואין טעם להעביר את זה לוועדת הפטור.

יצחק הרצוג: לא, אני לא רוצה, אני מתנגד.

גבי שוחט: אנחנו לא רוצים להיכנס פה שוב - - -

יצחק הרצוג: בסדר, הבנו, מצד שני, אתה גם לא פתאום פותח את כל – אז תבטל בכלל את כל חוק חובת המכרזים הזה.

גבי שוחט: לא, ברור שלא.

ברוך לוברט: צריך לזכור שזו גם תקנת פטור, ככל תקנת פטור יש לה ביקורת של ועדת הפטור ממילא, לא צריך להכניס פה את ועדת הפטור גם בתוך התקנה.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: איפה היא יושבת על זה?

יצחק הרצוג: כי זה עובר בפניה?

ברוך לוברט: כן.

יצחק הרצוג: זו ועדת הפטור המשרדית אבל.

ברוך לוברט: או משרדית או מרכזית.

נעמה מנחמי: למה ההתנגדות לסיפה של "בהיקף ובתקופה"?

יצחק הרצוג: הוא לא התנגד לסיפה.

יצחק הרצוג: אתה מוכן להשאיר את "בהיקף ובתקופה"?

גבי שוחט: כדי להתפשר אני מנסה אבל זה בהחלט יוצר פה בעיה.

יצחק הרצוג: אני מסכים ככה: תשאיר את "בהיקף ובתקופה", תוריד את המילה "חיוניים".

ירון גולן: בלי "המזעריים" אבל.

גבי שוחט: ונשאר "דחוף" או לא?

יצחק הרצוג: ברור שיש "דחוף".

גבי שוחט: "המזעריים" גם כן כדאי להוריד את זה.

יצחק הרצוג: איזה "מזעריים"?

נעמה מנחמי: אז אין לך מגבלה פה.

יצחק הרצוג: "המזעריים" אני גם לא אוהב.

יצחק הרצוג: אני חושב ש"מזעריים" זה בלתי אפשרי.

יצחק הרצוג: "בהיקף ולתקופה הנדרשים בנסיבות כאמור" זה נראה לי סביר.

נעמה מנחמי: זה די גורע בכלל את המשמעות.

גבי שוחט: מה זה "מזערי"?

גבי שוחט: מה זה בדיוק?

יצחק הרצוג: "מזערי" זה אסון, אי אפשר לכתוב את ה"מיזערי".

נעמה מנחמי: אבל "מזערי" מבוצע גם בתקנה (2).

יצחק הרצוג: אבל זה מעלה את המחיר, אתה בא למישהו: תן לי ל-3 חודשים - - -

גבי שוחט: את יודעת מה המחיר של ההשקעה כתוצאה מהתקשרות קצרה?

גבי שוחט: זה מכפיל את המחיר.

יצחק הרצוג: הוא צודק, אני מסכים פה עם ההודעה של גבי.

נעמה מנחמי: תראה, אם זו התקשרות ארוכה אז ראוי שהיא תיעשה במכרז ואם זו התקשרות מאוד דחופה אז ראוי שהיא - - -

גבי שוחט: גברתי, אני עוסק בתחום הזה, החיים הם לא קלים, המציאות היא הרבה יותר חזקה.

גבי שוחט: ואני מודיע לך שבהיקף העסקאות שעשינו, היקפים אדירים, אנחנו מתמודדים עם האילוצים האלה.

יצחק הרצוג: יש מישהו אחר ממשרד האוצר שחולק?

יצחק הרצוג: היא אומרת שמשרד האוצר ביקש – מה זה?

יצחק הרצוג: הוא משרד האוצר.

יצחק הרצוג: גמרנו.

נעמה מנחמי: טוב, אז נוריד את "המזעריים".

יצחק הרצוג: בסדר.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: מה לגבי (ג)?

יצחק הרצוג: (ג) "המשך החזקה", "המשך החזקה" זה ניסוח יותר נכון.

נעמה מנחמי: אין לי בעיה עם "המשך החזקה", יש לי בעיה עם כל (ג).

נעמה מנחמי: כל (ג) אומר ככה: "אם מעבר מהמקרקעין יהיה בעל השלכות כלכליות משמעותיות" – ואני אומרת שהשלכות כלכליות משמעותיות יש תמיד, אבל אם אתה רוצה להגיד - - -

גבי שוחט: זה לא מדויק לגבי משרדי ממשלה.

נעמה מנחמי: אם הצורך להמשיך בהחזקת המקרקעין הוא כדי לחסוך עלויות לטווח הרחוק כי - - -

יצחק הרצוג: לא, זה לא זה.

יצחק הרצוג: זה אם אומרים לו: תעוף מפה, תתפנה, ופתאום הוא מוצא את עצמו שהוא צריך לחפש בכל תל-אביב משרד חדש למשרד הרווחה והוא לא מוצא כי מחירי הנדל"ן עלו.

נעמה מנחמי: אבל זה ה"דחוף", זה (ב).

יצחק הרצוג: לא, זה גם ב-(ג), הוא מאריך שכירות, זה הכול.

גבי שוחט: נכון, מדובר פה בעיקר בהארכת שכירות.

נעמה מנחמי: מתי לא יתקיים דבר כזה?

נעמה מנחמי: כלומר, אם אתה כותב "בעל השלכות כלכליות משמעותיות", המעבר תמיד יתקיים, אני פשוט רוצה להגיד שהמעבר יעלה לך פחות ממה - - -

גבי שוחט: לעולם לא.

גבי שוחט: המעבר של משרד ממשלתי כעיקרון יש לו מקדם גידול, אם במעבר תשתיות ובכלל השפעות אחרות.

יצחק הרצוג: גם כשאתה צריך קצת לעבור, מחלק מהמקומות הגיע הזמן שתעבור.

גבי שוחט: אנחנו בורחים, אנחנו בתהליך.

יצחק הרצוג: השאלה אם זה לא גורם לך כאילו תמריץ שלילי?

גבי שוחט: אם היתה מדיניות תקציבית שהיתה מאפשרת לנו בינוי – וזה בתהליך, אנחנו מבצעים פה מהלך.

יצחק הרצוג: אני חי את זה, אני מסכים עם התקנה.

יצחק הרצוג: מתקדמים, (14ב), מה ההערה שלך פה?

יצחק הרצוג: אולי תסבירי מה כתוב פה?

נעמה מנחמי: התקנה כפי שהוצעה לנו היא כך: "התקשרות להענקת זכויות בעלות או חכירה בדירה המשמשת למגורים, למחזיק בדירה מתוקף תפקיד שקבע לצורך זה החשב הכללי ובכפוף למילוי כל התנאים שקבע לכך או למחזיק בדירה אשר זכאי לסיוע לדיור בהתאם לכללי הזכאות של משרד הבינוי והשיכון, ובלבד שהוא מתגורר בפועל בדירה שנתיים לפחות ולענין אזורי עדיפות לאומית.

נעמה מנחמי: ..".

יצחק הרצוג: טוב, כל זה כתוב.

גבי שוחט: אסור לנו להגביל את זה ללא - - -

נעמה מנחמי: אז השאלה שלי היא מה זאת אומרת "למחזיק בדירה מתוקף תפקיד שקבע לצורך זה החשב הכללי"?

נעמה מנחמי: מי הם האנשים האלה?

יצחק הרצוג: למשל יו"ר הכנסת או שר החוץ או דברים כאלה.

גבי שוחט: או שופט, או נושאי תפקידים שזכאים לדירות - - -

נעמה מנחמי: רגע, אני רק מסבה את תשומת הלב שהכוונה היא להענקת זכויות בעלות או חכירה בדירה למחזיק הדירה.

נעמה מנחמי: כלומר, השופט לדוגמה, אחרי שהוא גר 10 שנים ופרש לפנסיה ואתה רוצה לתת לו - - -

יצחק הרצוג: אה, מה זה?

יצחק הרצוג: זה לא קיים.

גבי שוחט: כיום זה לא קיים אבל זה בהחלט יכול להיות במצב, אני אקח דוגמה מהיום של מפוני גוש קטיף שנמצאים הים באתרים הזמניים - - -

נעמה מנחמי: אבל זה לא "לבעל תפקיד".

גבי שוחט: לא משנה.

נעמה מנחמי: אז אנחנו לא מדברים על אותו דבר.

יצחק הרצוג: נכון.

נעמה מנחמי: הרישה שאתם ביקשתם היא לבעל תפקיד אז תסבירו לי לאיזה - - -

יצחק הרצוג: "מתוקף תפקיד" כתבת, למה "מתוקף תפקיד"?

גבי שוחט: אני אתן דוגמה שהנשיא שם גר בזמנו, גר בדירה ולא היתה לו דירה בחזקתו ונאלצנו למכור את הדירה, הוא היה צריך להתמודד עם מכרז.

גבי שוחט: כנ"ל יכול להיות שוטר במקום חיוני או בעל תפקיד אחר שנמצא.

נעמה מנחמי: שוטר שנמצא במקום חיוני, צריך לתת לו את הדירה שהוא גר בה?

גבי שוחט: אם אין לו דירה והחשב הכללי קבע קריטריונים מתי מגיעה לו דירה, למה לא?

נעמה מנחמי: לתת לו את הדירה שהוא גר בה?

גבי שוחט: למכור לו במחיר, בתשלום.

יצחק הרצוג: זה מעורר בעיות כי אתה יוצר פה איזה פתח לקבוצה מיוחסת כזו שפתאום תקבל פה הטבות.

גבי שוחט: בדרך כלל לבעלי תפקידים.

יצחק הרצוג: לכן אני לא יודע אם אתם מספיקים משויפים על התקנה הזו.

יצחק הרצוג: אם אתה שואל אותי, לא ברור לי למה היא עולה עכשיו, מה הדחיפות של התיקון הזה?

יצחק הרצוג: מה הדחיפות?

יצחק הרצוג: תביאו לנו הסבר.

יצחק הרצוג: רוב בעלי הפקידים הממלכתיים כבר לא חיים בדירות שרד, וגם נשיא המדינה הוא לא בקטע הזה בכלל לפי חוק יסוד: נשיא המדינה, אז מה נשאר לנו?

יצחק הרצוג: אני מציע לרדת מהתקנה הזו אלא אם אתה רואה שיש לך איזושהי בעיה.

נעמה מנחמי: אתה גם תמיד יכול להשתמש ב-3(28) אם זה כל כך חריג.

גבי שוחט: אני יכול לחשוב על זה?

יצחק הרצוג: כן, בהחלט, תודיע לנו בהמשך.

יצחק הרצוג: הלאה, אנחנו עוברים ל-(14ג).

נעמה מנחמי: "התקשרות להענקת זכות במקרקעין שנעשית כדי להבטיח את זכויות המדינה במקרקעין, מנימוקים מיוחדים שירשמו, באישור החשב הכללי, בהיקף ולתקופה המזעריים הנדרשים בנסיבות העניין.

נעמה מנחמי: " אגב, כאן הם כן הוסיפו את "המזעריים", זה הנוסח הכללי הרגיל.

נעמה מנחמי: לא הבנתי מתי אתם מתכוונים להשתמש בתקנה הזו?

יצחק הרצוג: מה ההבדל בין זה לבין הראשון?

יצחק הרצוג: זה נוגע להחלפת קרקעות למשל?

גבי שוחט: להחזקת קרקעות או שימושים שנעשים שהם לא מוסדרים במסגרת הסכמים שקיימים או בעצם למנוע מצב של פלישות או עמותות מסוימות.

יצחק הרצוג: אז אם ככה למה שם אתה לא רוצה את "המזעריים", בסעיף הראשון שהורדנו את "המזעריים"?

נעמה מנחמי: זה פשוט הנוסח הקבוע בכל מקום, "המזעריים".

ברוך לוברט: אדוני, לא תהיה לנו התנגדות, אנחנו נוסיף את "המזעריים" גם בהתחלה.

יצחק הרצוג: טוב.

יצחק הרצוג: אז בזה פתרנו את כל התיקונים שלו.

גבי שוחט: רגע, יורד "המזעריים"?

יצחק הרצוג: לא, הוא נשאר בראשון, הוא מכניס לך את זה עוד פעם ב-(ב).

נעמה מנחמי: ב-(14א)(ב).

יצחק הרצוג: איפה שכאילו נתתי לך יותר גמישות, למרות שהתווכחנו עליה, אז בקטע ההוא הוא רוצה להוסיף את המילה "מזערי" בכל זאת.

יצחק הרצוג: "בהיקף ולתקופה המזעריים הנדרשים".

יצחק הרצוג: זה המינימלי הנדרש, יש לך בעיה עם זה?

יצחק הרצוג: אתה לרוב חי עם זה בסדר, גם בראשון.

יצחק הרצוג: לדעתי זו מסננת סבירה, זו לא מגבלה שמקשה עליך בחיים.

יצחק הרצוג: אתה אומר: המינימום שלי הוא "איקס" שנים.

גבי שוחט: בסדר.

יצחק הרצוג: אוקיי, סגרנו גם את (14ג).

יצחק הרצוג: עכשיו אנחנו עוברים ל-(20).

נעמה מנחמי: לפני (20), בפרט (18) העירו לנו שב-(18)(ב): "המוסד הלאומי או התאגיד בשליטת ג'וינט...

נעמה מנחמי: למעט אם התקיימו התנאים האמורים בתקנה זו ובתקנות 4, 5 או 14" – ו-14 בוטלה.

יצחק הרצוג: טוב, אפשר להוריד את 14 אם 14 בוטלה ואם את חושבת שזה לא גורם נזק.

יצחק הרצוג: הלאה, (20).

נעמה מנחמי: פרט (20): "התקשרות לרכישת ציוד מבצעי עבור משטרת ישראל, נציבות כבאות והצלה או הרשות להגנה על עדים או התקשרות אחרת אשר עריכת מכרז לגביהן עלולה לפגוע בדרכי פעולה או שיטות עבודה של משטרת ישראל, נציבות כבאות והצלה או של הרשות להגנה על עדים או לפגוע באופן אחר בפעילותן המבצעית, ובלבד שהמפקח הכללי של משטרת ישראל או המנהל הכללי של המשרד לביטחון פנים, לפי הענין, אישר זאת; בפסקה זו, בפסקה (20א) ובפסקה (32), "משטרת ישראל" - לרבות שירות בתי הסוהר ומשמר בתי המשפט בהנהלת בתי המשפט, ולענין התקשרות של שירות בתי הסוהר או של משמר בתי המשפט, במקום "המפקח הכללי של המשטרה" קרי "נציב בתי הסוהר או מנהל בתי המשפט לפי הענין";

יצחק הרצוג: בקיצור, השאלה היא מה פתאום "נציבות כבאות והצלה"?

יצחק הרצוג: הרי זה לא גורם מסווג, זה לא גורם סודי.

יצחק הרצוג: הגנה על עדים אני מבין, אבל כבאות והצלה, למה שלא יהיה במכרז?

ברוך לוברט: אדוני, צריך לזכור, התקנה מדברת על התקשרות לגבי ציוד מבצעי שההתקשרות בעריכת מכרז עלולה לפגוע או בדרכי הפעולה או בשיטות העבודה.

ברוך לוברט: זאת אומרת, התקנה היא מאוד מאוד מצומצמת בהקשר הזה ולפי מה שעלה בפנינו, גם מהרשות להגנה על עדים וגם בנציבות כבאות והצלה - - -

יצחק הרצוג: הגנה על עדים הסכמנו, נקודה, סוף.

יצחק הרצוג: זה ברור.

ברוך לוברט: אני אומר גם נציבות כבאות והצלה, שזה עלה בממשלה בוועדת שרים לחברה וכלכלה.

ברוך לוברט: הרי צריך לזכור, בתיקון הזה של התקנות אנחנו גזרנו על עצמנו הליך יותר מחמיר מהליך רגיל של תיקון של תקנות, הפצנו את תיקון התקנות כתזכיר חוק, קיבלנו הערות של המשרדים והלכנו לממשלה לקבל את אישורה על תיקון התקנות כיוון שיש להם השפעה מאוד מאוד רחבה על עבודת הממשלה.

ברוך לוברט: במסגרת ישיבת הממשלה עלה גם הנושא של נציבות כבאות והצלה.

יצחק הרצוג: אבל אני שואל אתכם, בואו, חבר'ה, יש לכם עמדה מקצועית, לא?

יצחק הרצוג: מה עמדתכם המקצועית?

יצחק הרצוג: אתם רואים את ההיגיון בזה?

בוסנה ירדני: כן.

יצחק הרצוג: בבקשה, בואי תסבירי לנו למה כבאות והצלה לא יכולים להוציא מכרז כמו כל גורם אחר?

בוסנה ירדני: תקנה 3(2) לא נותנת מענה מאחר ואת העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה, בתקנה 3(3) בהתקשרויות מעל 2 מיליון צריך בעצם לפנות לאישור החשכ"ל.

נעמה מנחמי: אז בעצם מה שאת אומרת זה שאת צריכה דחיפות?

יצחק הרצוג: רגע, תני לה לדבר, סליחה.

יצחק הרצוג: תמשיכי, סיימי את דבריך.

בוסנה ירדני: ומכיוון ששתי התקנות האלה לא נותנות מענה ועריכת מכרז לוקחת זמן ויש גם מקרים שמכרזים נתקעים בגלל הליך כזה או אחר ויש התקשרויות שצריך לבצע והתקנה כאן מדברת באמת על רכישת ציוד מבצעי, ראינו לנכון להוסיף את זה.

יצחק הרצוג: השאלה אם אפשר לתחום את זה בהוראת שעה בגלל האסון ולהגיד: יש לכם שנה לעשות את הדבר הזה או חצי שנה.

יצחק הרצוג: למה צריך לנצח לאפשר להם פטור ממכרז?

יצחק הרצוג: אני לא מבין את זה, זה לא נראה לי הגיוני.

בוסנה ירדני: אנחנו, הגורם המקצועי בכבאות, ובעיקר לאחר אסון הכרמל, מבקשים שזה יאושר בתקנות.

יצחק הרצוג: למה לא תלכי על סעיף הדחיפות?

בוסנה ירדני: כי את העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה, יש מקרים שאני לא יכולה לבצע תוך שני ימי עבודה ויש לי גם התקשרויות, למשל אם אני צריכה לרכוש חומר מעכב בעירה.

קריאות: זה תוקן עכשיו, מתקנים את זה עכשיו.

ברוך לוברט: תקנה 3(2) עכשיו תוקנה שיהיה - - -

בוסנה ירדני: את העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה, חברים.

יצחק הרצוג: תכף כל אחת יענה.

יצחק הרצוג: בוסנה, רק תסיימי, מה את אומרת?

בוסנה ירדני: אני אומרת שעל פי התיקון את העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה ויש מקרים שאני לא יכולה לבצע את העבודה תוך שני ימי עבודה, לכן אני בעצם מבקשת במקרים רק של רכישת ציוד מבצעי ובמקרים נדירים ולצורך מניעת אסון - - -

יצחק הרצוג: זה לא אמיתי מה שאת אומרת כי כל העניין של כבאות והצלה זה רכישת ציוד מבצעי, זה המיכליות והמשאיות וציוד הכיבוי.

יצחק הרצוג: אני מעריך מאוד את החשיבות של הנושא הזה, מבין את הצורך המבצעי אבל את יודעת שזה לא אמיתי.

בוסנה ירדני: אבל לא בכל מקרה אנחנו מבקשים את הפטור הזה, לא בכל מקרה.

יצחק הרצוג: למה לא?

בוסנה ירדני: רק במקרים שהם באמת דחופים ושעריכת מכרז יכולה להימשך הרבה זמן.

יצחק הרצוג: אני רוצה רגע להבין את התשובה.

אלה גור: אני חושבת שהתשובה היא בתיקון שהוצע היום ל-3(2).

אלה גור: היום דיברנו לתקן את 3(2) ל"התקשרות נדרשת בדחיפות אשר יש להתחיל בביצועה", ולא "אשר יש לבצעה".

אלה גור: זה התיקון המוצע היום.

נעמה מנחמי: לא, זה לא נותן לה מענה, אבל גם התקנה הזו, אם נכניס אתכם, לא תיתן לך מענה כי את עדיין צריכה לעמוד בתנאי של התקנה שאומר: "אשר עריכת מכרז לגביהן עלולה לפגוע בדרכי פעולה או שיטות עבודה של משטרת ישראל".

נעמה מנחמי: את חייבת לקיים את המשפט הזה ואת לא תקיימי אותו.

ברוך לוברט: "או לפגוע באופן אחר בפעילותן המבצעית".

בוסנה ירדני: זה או או, או באופן אחר שיכול לפגוע בפעילות.

בוסנה ירדני: זה לא "ו", זה "או".

נעמה מנחמי: למה שלא נעשה להם - - -

יצחק הרצוג: תקנה נפרדת.

יצחק הרצוג: אני חושב שזה נכון להביא תקנה נפרדת לכבאות והצלה ולגמור עניין בצורה הרבה יותר טובה.

ברוך לוברט: מה התוכן?

ברוך לוברט: אם התוכן שמבקשים זה התוכן שנמצא בתקנה 3(20) אין - - -

יצחק הרצוג: שיהיה בתקנה איזה סוג ציוד הוא יכול לרכוש בבהילות בשל הצרכים שיש היום למדינת ישראל.

יצחק הרצוג: זה הכול.

יצחק הרצוג: זה גדר דילמה מאוד גדול.

יצחק הרצוג: אני לא אומר שאין לה דברים שהיא צריכה, מצד שני, זה לא סביר שניתן פטור כזה גורף.

יצחק הרצוג: מה רצית להוסיף?

בוסנה ירדני: אותו דבר אפשר להגיד על הנהלת בתי משפט, שהיא מצויה פה בגופים שנמנים בתקנה.

יצחק הרצוג: איפה את רואה אותם?

ירון גולן: זה לא נכון, למשמר בתי המשפט יש מקרים שהוא צריך לשמור על שופטים, יש לו מקרים שהוא צריך לקנות מערכות ולא רק במידי שבאמת אם הוא קונה אותם הם יכולים להשפיע על פגיעה בשופטים.

ירון גולן: זה לא נכון, זו לא דוגמה טובה.

בוסנה ירדני: אחרי אסון הכרמל אני לא חושבת שאי אפשר להגיד על הכבאות את אותו דבר.

יצחק הרצוג: מה הבעיה?

יצחק הרצוג: אתה מוציא מכרז ואומר: אני מזמין מכרז למי שיספק לי ציוד כיבוי.

יצחק הרצוג: מה נורא מסובך בזה?

בוסנה ירדני: מכרז לוקח זמן.

יצחק הרצוג: אבל הכול לוקח זמן, אפשר היה לבטל את חוק חובת מכרזים מזמן, זה גם עלי מקובל.

יצחק הרצוג: נו, בסדר, אז מה?

יצחק הרצוג: מה הקשר בין זה לזה?

יצחק הרצוג: מה, אתם לא מסוגלים לכתוב מכרזים?

יצחק הרצוג: איזה מין הערה הזו.

יצחק הרצוג: להוציא מכרז בין-לאומי, RFI, אתם נוסעים בכל העולם, מתקשרים בכל העולם, לא צריכה להיות לכם בעיה להוציא מכרז כמו כל גורם אחר במדינה הזו.

יצחק הרצוג: זה לא קשור לפחד הקמאי מדליקות, שזה ברור שזה פחד.

יצחק הרצוג: ולכן בעניין הזה אמרתי שיש דברים שאת יכולה לעשות אבל אני לא יכול לתת לכם פטור גורף על כל הפעילות שלכם.

בוסנה ירדני: אדוני, אני אחדד את הנקודה: אני לא מבקשת פטור גורף, אני מבקשת פטור במקרים דחופים.

יצחק הרצוג: זה לא כתוב, לא כתוב.

יצחק הרצוג: איפה זה כתוב?

יצחק הרצוג: זו בדיוק הבעיה.

יצחק הרצוג: את רוצה "או לפגוע באופן אחר בפעילותן המבצעית של נציבות כבאות והצלה", איך אני יכול לשכנע לפגוע – כל דבר פה זה לפגוע.

יצחק הרצוג: השאלה אם אפשר היה להגיע עכשיו לתקנה נוספת ולהוסיף אותה לגבי נציבות כבאות והצלה?

יצחק הרצוג: אני שואל את משרד המשפטים, אפשר להגיע ש"בפעילות מצילת חיים"?

יצחק הרצוג: או שתוספי פה "פעילות מצילת חיים מידית", או משהו כזה?

יצחק הרצוג: אז אני יכול להבין את זה.

יצחק הרצוג: אבל זה לא בגלל סודיות, זה לא אותו דבר בכלל.

יצחק הרצוג: המשטרה, זה ציוד האזנות, הגנת עדים זה ציוד אחר, זה לא נוגע לכיבוי.

בוסנה ירדני: אלה בדיוק הנסיבות שבהן אני מבקשת, במקרים שהם באמת מצילי חיים.

יצחק הרצוג: אז זה צריך להיות בנסיבות של הצלת חיים.

יצחק הרצוג: אני יכול להבין שאפשר להוסיף: נסיבות של הצלת חיים שיפורטו, שינומקו.

יצחק הרצוג: יש מקומות שאין ציוד?

יצחק הרצוג: אתה צריך בכרמל ציוד היום?

יצחק הרצוג: אני מבין, לגמרי מבין.

בוסנה ירדני: האם אפשר להוסיף את המשפט "במקרים מצילי חיים"?

יצחק הרצוג: אני שואל, מה אתה אומר, משרד המשפטים, אפשר ללטש את זה יותר?

יצחק הרצוג: "ובכל הקשור לנציבות כבאות והצלה בשל נסיבות מצילות חיים"?

ברוך לוברט: אדוני, לגבי "נסיבות מצילות חיים" אני חושב שהשימוש שנעשה בדרך כלל זה שימוש בתקנה 3(2): "הדחיפות למניעת נזק של ממש".

יצחק הרצוג: כן, אחרי היומיים.

יצחק הרצוג: מה היא אומרת לך?

יצחק הרצוג: לפני הדליקה אתה צריך, לא אחרי הדליקה.

יצחק הרצוג: זו הבעיה שלך.

יצחק הרצוג: מה עושים עם מגן דוד אדום היום?

יצחק הרצוג: מה עם מד"א וכל אלה, הם במכרזים?

ירון גולן: מכרזים רגילים.

אלה גור: הם תאגיד סטטוטורי.

יצחק הרצוג: עדיין חוק חובת מכרזים חל עליהם.

ברוך לוברט: התקנות חלות עליהם.

אלה גור: כן, אבל יש להם פטור - - -

יצחק הרצוג: אנחנו לא נוכל לתת לך בתקנה הזו, זה צריך להיות איזשהו הסדר מיוחד שנוגע לדבר הזה.

יצחק הרצוג: זה לא סביר לתת פטור גורף.

יצחק הרצוג: חבר הכנסת מקלב, יש לך התייחסות להערתי?

אורי מקלב: אני חושב שבחודשים האחרונים, בתקופה האחרונה, אנחנו עדים לכך ששירותי הכבאות נהפכו לאחד הגופים שבאמת מתעסק עם הצלת חיים ואני גם מאמין היום שיש להם דברים שהם מאוד מאוד דחופים.

אורי מקלב: אני לא יודע מה זה נקרא "מצילת חיים", נניח שחומר הכיבוי למטוסים נגמר בעקבות שריפה גדולה והתפרצויות גדולות?

יצחק הרצוג: אז זה יש להם, דחיפות יש לה.

נעמה מנחמי: יש להם ב-3(2).

יצחק הרצוג: יש לה את זה בסעיף 3(2), היא יכולה לקנות את חומר הכיבוי צ'יק צ'אק, תוך יומיים.

אורי מקלב: אבל אם היא לא מספיקה, תוך יומיים היא צריכה - - - ?

יצחק הרצוג: "התקשרות הנדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש" – יש לך את זה – "אשר יש להתחיל בביצועה בתוך שני ימי עבודה או פחות".

יצחק הרצוג: מה הבעיה?

יצחק הרצוג: אז תגידי: "למניעת נזק של ממש או הצלת חיים", אני מוכן להוסיף את זה.

אלה גור: זה ברור שזה נזק של ממש.

יצחק הרצוג: נזק של ממש זו הצלת חיים.

ירון גולן: זו לא תקנה, התקנה עוסקת בדיוק במה שאמרת, זה ציוד מודיעיני למטרות מבצעיות.

יצחק הרצוג: אני מבין אבל האם אני יכול לכלול אותה ב-3(2).

ירון גולן: זה משהו אחר, אבל לא כאן.

יצחק הרצוג: אני מסכים, לכן זה לא מתאים ולכן זה צריך להיות ב-3(2).

נעמה מנחמי: תראה, גם אם יש להם צרכי חרום שאין להם כרגע מענה הרי זה לא צרכים שהם - - -

יצחק הרצוג: ובמקום שני ימי עבודה אפשר 7 ימי עבודה?

אורי מקלב: יכולה להיות דליקה מיד באותו יום, יכולה להיות יום אחר יום דליקה.

ברוך לוברט: אנחנו לא מעוניינים להרחיב את התקנה 3(2).

יצחק הרצוג: הבעיה שאני רוצה לתת לה מענה היום, מצד שני אני לא רוצה את זה בתקנה הזאת.

נועם בריימן: אבל אם תשים לעניין נציבות כבאות והצלה, תוסיף 7 ימים, אולי זה יפתור.

ברוך לוברט: אדוני, המטרה של ההוספה של "נציבות כבאות והצלה" לתקנה הזאת היא בגלל שיש להם צורך בהתקשרויות מסוימות שמכרז עלול לפגוע בדרכי הפעולה שלהם או בשיטות הפעולה שלהם או בפעילות המבצעית שלהם, ולא בהקשר של הדחיפות כי בהקשר של הדחיפות יש לנו תקנה אחרת.

אורי מקלב: אתה יכול להביא דוגמה?

ברוך לוברט: אני מניח שאולי הם יתנו דוגמאות טובות מאתנו.

יצחק הרצוג: לא, כתוב "או לפגוע באופן אחר בפעילותם המבצעית".

יצחק הרצוג: אולי פתחת את החלון הזה של לפגוע באופן אחר - - -

ברוך לוברט: אז אולי את החלון הזה אפשר לצמצם לגביהם, אם זה מוסכם עליהם, את הסיפה של "לפגוע באופן אחר בפעילותם המבצעית".

ברוך לוברט: צריך לחשוב אולי לצמצם את החלון הזה.

יצחק הרצוג: למה לא לבטל את המילים "או באופן אחר בפעילותם המבצעית" ואז גמרת, אז אין לי בעיה לכלול אותם.

ירון גולן: רק לגבי נציבות.

ברוך לוברט: רק לגבי נציבות הכבאות.

יצחק הרצוג: שמה?

ברוך לוברט: אני אומר שאנחנו לא נשנה את כל התקנה לגבי כל הגופים, נשנה את החלון רק לגבי נציבות הכבאות וההצלה, לפי ההצעה שלך.

אורי מקלב: ההערה היתה רק לגביהם.

נעמה מנחמי: אבל אז זה לא נותן להם כלום.

יצחק הרצוג: אבל היא רצתה את "פעילותה המבצעית", זה בדיוק הקטע, הם ניסו פה דרך ה"לופ" הזה להיכנס פה.

רונית פרל: אפשר לגביהם לעשות את זה כהוראת שעה לשנה.

בוסנה ירדני: אפשר ניסיון של שנה כהוראת שעה?

בוסנה ירדני: זה משהו שאנחנו יכולים.

יצחק הרצוג: שנה כהוראת שעה אני מוכן לתת, כדי לעמוד בדוח הביקורת כן.

יצחק הרצוג: אז תקבעי שזה יחול במשך שנה בלבד כדי להעמיד אותם על הרגלים.

גבי שוחט: אבל צריך להחליף את זה למנגנוני דיווח.

גבי שוחט: אחת הבעיות בהוראת השעה, ואנחנו נתקלנו בזה במסגרת הרפורמה, ישנה הוראת שעה שהארכנו אותה לתקופה נוספת בשנתיים והבעיה היא חוסר דיווח של המשרדים.

גבי שוחט: מאוד חשוב שידווח על סוגי ההתקשרויות ואופן ההתקשרויות.

יצחק הרצוג: בסדר, הנציב ומנכ"ל המשרד לביטחון פנים ידווחו לחשב הכללי.

יצחק הרצוג: התקנה תנוסח על ידי נעמה, אני מסמיך אותה, כך שברור שהתקנה היא התקנה, אבל לכל הנוגע לנציבות כבאות והצלה למשך 12 חודשים מיום התיקון בלבד, תוך חובת דיווח של מנכ"ל משרד לביטחון פנים והנציב לחשב הכללי.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: פרט (30).

יצחק הרצוג: זו תקנה מאוד מאוד חשובה שאני מאוד תומך בה.

יצחק הרצוג: תקריאי את התקנה ונגמור אתה.

נעמה מנחמי: אני אקריא את הנוסח החדש המוצע: "התקשרות לביצוע מיזם אשר יפעל ללא כוונת רווח, למטרה של חינוך, תרבות, דת, מדע, אמנות, רווחה, בריאות, ספורט, התיישבות, עלייה, מחקר או למטרה דומה, לאחר בחינת קיומם של מיזמים כאמור בתקנה 3ב ובכפוף לתנאים הנזכרים בה, ובלבד שהתקיימו שני אלה: ההתקשרות נעשית עם מי שתורם ממקורותיו סכום שאינו נמוך ממחצית עלות ביצוע המיזם.

נעמה מנחמי: התקשרויות עם צדדים נוספים, ככל שהן נובעות מן ההתקשרות עם המשרד, ייעשו במכרז;" השינוי מהנוסח הקודם הוא בעצם הורדת הדרישה למינימום של חצי מיליון שקלים השתתפות על ידי הגוף המבצע.

יצחק הרצוג: זה הסיפור, אני רק רוצה לוודא שזה ברור שזה כולל גם בינוי, חד משמעית, יכולת פיתוח ובינוי.

נעמה מנחמי: כתוב "התיישבות, עליה".

יצחק הרצוג: לא התיישבות ועליה, אני מדבר על בינוי של מבנים.

ליהיא שטרן פיליפסון: ש"מיזם" כולל גם בינוי, למטרות רווחה או דברים כאלה.

יצחק הרצוג: אוקיי, זה ברור.

יצחק הרצוג: מי הגברת?

ליהיא שטרן פיליפסון: מהלשכה המשפטית ממשרד הרווחה.

יצחק הרצוג: אה, אנחנו מכירים.

יצחק הרצוג: אז רגע, אבל את חוזרת על המילים שלי, מה את צריכה עוד?

יצחק הרצוג: אני רוצה שיהיה לפרוטוקול ברור שזה כולל בינוי, אני יודע שזה הסיכום, אני רוצה רק שזה יאמר לפרוטוקול.

גבי שוחט: אני לא רואה עם זה בעיה.

ברוך לוברט: אדוני, ככל שזה עומד בשאר התנאים של תקנה 3.

יצחק הרצוג: ברור לגמרי, אין בעיה.

ברוך לוברט: אז כמובן שגם בינוי יכול להיות מיזם משותף לפי הוראת התכ"מ.

יצחק הרצוג: ברור אבל היו לנו המון שותפויות שנתקענו עם הפרשנות של הדבר הזה ורצינו לוודא.

יצחק הרצוג: רצינו – אני עוד שמה, כן?

יצחק הרצוג: הרווחה לא עוזבת אותי אף פעם.

יצחק הרצוג: רציתי לוודא.

ברוך לוברט: היתה פניה של הייעוץ המשפטי אצלכם ואנחנו אישרנו את זה.

יצחק הרצוג: הוא גם אומר "אצלכם", את רואה?

יצחק הרצוג: מה את רוצה?

יצחק הרצוג: אני חושב שמאוד מאוד נכון הביטול של חצי מיליון שקל, דווקא המיזמים הכי יפים והכי נכונים הם מיזמים של זרעים שנובטים שהם לעיתים פחות מחצי ממיליון.

נעמה מנחמי: רק כמה הערות לגבי התקנה.

נעמה מנחמי: קודם כל, התקנה הוגדרה כהוראת שעה עד יוני 2012.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: מה פירוש?

יצחק הרצוג: איפה זה כתוב?

נעמה מנחמי: רגע, היא היתה קבועה כהוראת שעה עד יוני 2012, עכשיו אנחנו נכליל אותה במסגרת הוראה קבועה.

יצחק הרצוג: עכשיו היא תהיה קבועה.

גבי שוחט: נקבע אותה.

ברוך לוברט: אנחנו פשוט נקבע אותה כהוראת קבע, ומה שאני מציע זה לקרוא את תקנה 3(30) יחד עם התיקון של תקנה 3(ב), שהוא למעשה - - -

נעמה מנחמי: כן, אנחנו כבר נעשה את זה.

נעמה מנחמי: רק דבר אחרון, לפני שנקרא את 3(ב) ונקבל את כל התמונה, אני רק אציין שבשנת 2009 כשעשו את כל התיקון היה דיון רב בשאלה על "ממקורותיו".

נעמה מנחמי: אתה רוצה להבהיר לנו מה הכוונה "ממקורותיו"?

יצחק הרצוג: לא, זה נשאר "ממקורותיו", אם זה לא שונה.

יצחק הרצוג: זה לרבות גיוס תרומות, זה ברור.

נעמה מנחמי: זה כולל גיוס תרומות גם?

יצחק הרצוג: ברור, זה חייב להיות.

ברוך לוברט: יש הוראת תכ"מ באתר משרד האוצר של החשבת הכללית שמסבירה בדיוק באופן מפורט, תלוי בנסיבות, במקרים, מה כלול ב"ממקורותיו" ומה לא כלול.

יצחק הרצוג: אבל אם באה קרן רש"י עם עמותה ואומרת:

יצחק הרצוג: אני מממנת להם את בניית המעון לנשים מוכות הזה, אתה מביא לי מאצ'ינג, זה בסדר?

ברוך לוברט: זה מיזם משותף.

יצחק הרצוג: המילה "ממקורותיו", אני חושב שאין בעיה עם זה.

אלה גור: הכוונה היתה שזה לא מתקציב המדינה.

ברוך לוברט: אני מציע שלא ניתן פתרונות למקרים נקודתיים.

יצחק הרצוג: אני מסכים.

אלה גור: (30)(ב) מדבר על ההתחייבות בנוגע להתקשרויות עם צדדים נוספים.

אלה גור: בניגוד ל-(18) פה נאמר שהתקשרויות עם צדדים שלישיים, ככל שהן נובעות מהמיזם, צריכות להיעשות במכרז ואין את החריג שמאפשר התקשרות עם צדדים שלישיים בפטור עם הג'וינט, ששם נאמר - - -

יצחק הרצוג: הג'וינט קיים, זה לא קשור לג'וינט.

אלה גור: בשניהם מדובר על כך שאתה פוטר את ההתקשרות עם הגוף אבל מה קורה עם התקשרויות עם צדדים שלישיים שנובעות מהתקשרות שאתה פטרת ממכרז?

אלה גור: בהתקשרויות עם הג'וינט נאמר שהתקשרויות עם צדדים שלישיים, הג'וינט צריך לעשות במכרז אלא אם כן מדובר בהתקשרות שהיא פטורה מהתקנות לפי מכרז.

אלה גור: פה נאמר, אם אנחנו קוראים את התקנה כלשונה, משמעותה שגם אם התקשרות של המיזם עם צד שלישי ב-20,000 שקל או ב-5,000 שקל צריך להיעשות במכרז.

יצחק הרצוג: כאילו את רוצה להוסיף את המילים "ובלבד שהן לא פטורות ממכרז"?

יצחק הרצוג: זה נראה לי מאוד הגיוני וסביר.

נעמה מנחמי: אין לי בעיה עם זה.

אלה גור: תודה.

יצחק הרצוג: אוקיי, הערה טובה.

ברוך לוברט: "פטורות ממכרז לפי תקנות אלו".

יצחק הרצוג: ברור.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: נקרא את 3(ב) יחד אתו, זה נמצא בעמוד 11.

נעמה מנחמי: "(א) ביקשה יחידה מזמינה להתקשר לביצוע מיזם לפי תקנה 3(30), תביא היחידה המזמינה את הבקשה לדיון בפני ועדת המכרזים אשר תדון בבקשה, בהתאם להוראות שייקבעו על ידי החשב הכללי.

נעמה מנחמי: החליטה ועדת המכרזים כי מדובר בבקשה לרכישת שירותים ולא לתמיכה, תפרסם את החלטתה קודם להתקשרות באתר האינטרנט לתקופה שלא תפחת מ-21 ימי עבודה ותשלח לכל מי שהוא מנוי על קבלת הודעות לפי תקנה 15(ה) – (1) הודעה על כוונתה להתקשר לביצוע מיזם משותף ואת עיקרי ההתקשרות; (2) את נימוקי החלטתה לפיה מדובר בהתקשרות ולא בתמיכה; (3) הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בתקנת משנה (ג).

נעמה מנחמי: אדם המבקש לבצע מיזם דומה למיזם שלגביו פורסמה הודעה כאמור בתקנת משנה (ב), רשאי לפנות לוועדת המכרזים תוך התקופה שנקבעה בתקנת המשנה האמורה" – האם התכוונתם ל-(ב)? – "ועדת המכרזים תשקול את הפניות שקבלה, בשים לב לאמור בתקנת משנה (א), ולאחר מכן תקבל את החלטתה.

נעמה מנחמי: " כי בתקנת משנה (ג) אין מועדים.

ברוך לוברט: "האמורה" זו תקנת משנה (ב).

נעמה מנחמי: אוקיי, אז ב-(ב)(3) צריכה להיות תקנת משנה (ב) במקום (ג), נכון?

נעמה מנחמי: "הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בתקנת משנה (ג)", מה זה אומר?

יצחק הרצוג: זה סוג של הזמנה להציע.

נעמה מנחמי: ואז ב-(ג), בתוך התקופה שנקבעה בתקנת - - -

ברוך לוברט: בתקנת משנה (ג) יש את האפשרות לפנות אליה, זה ב-(ג).

נעמה מנחמי: לא, אבל מהי התקופה?

נעמה מנחמי: לא הבנתי.

ברוך לוברט: ב-(ב)(3) "הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בתקנת משנה (ג)", כי ב-(ג) כתוב - - -

יצחק הרצוג: "תוך התקופה שנקבעה בתקנת המשנה האמורה".

ברוך לוברט: "תוך התקופה" היא התקופה שנקבעה בתקנת משנה (ב) – 21 יום.

יצחק הרצוג: אין אבל, אין תקנה.

נעמה מנחמי: אבל אין.

ברוך לוברט: למה?

ברוך לוברט: 21 יום.

יצחק הרצוג: אה, בתקנה (ב) למעלה במבוא.

יצחק הרצוג: בסדר.

נעמה מנחמי: כלומר, ב-21 ימי עבודה.

נעמה מנחמי: אפשר פשוט לכתוב 21 ימים?

ברוך לוברט: לא, אפשר להפנות לתקנת משנה (ב).

יצחק הרצוג: בסדר, את זה תסגרו ביניכם, מספיק.

יצחק הרצוג: תמשיכי.

נעמה מנחמי: "ועדת המכרזים תשקול את הפניות שקבלה, בשים לב לאמור בתקנת משנה (א), ולאחר מכן תקבל את החלטתה.

נעמה מנחמי: ועדת המכרזים תשלח עותק מהחלטתה לכל מי שפנה אל הועדה כאמור בתקנת משנה (ג).".

יצחק הרצוג: טוב, גמרנו את זה.

אלה גור: יש לי הערה.

יצחק הרצוג: נו, קצר.

אלה גור: אני חושבת שתמיכות זה רלוונטי רק למשרדי ממשלה.

אלה גור: לגופים ציבוריים שאינם משרדי ממשלה שמשתמשים בתקנה הזו, ויש כאלה, המסלול של האם זו תמיכה או התקשרות לא רלוונטי לגביהם, הם לא יידעו איך לנמק את ההחלטות.

אלה גור: הם לא יודעים מה זה תמיכות, הם לא תומכים.

ברוך לוברט: ההחלה של הסעיפים של התקנות לגבי הגופים האלה הם בשינויים המחויבים.

אלה גור: בסדר, אם העמדה הזו מקובלת עליכם.

ברוך לוברט: זו העמדה לגבי כל התקנות.

אלה גור: אם זה נרשם זה יפתור לנו הרבה הבעיות.

יצחק הרצוג: אם צריך אפשר להכניס את זה אפילו בתקנה.

יצחק הרצוג: אוקיי, גמרנו גם את זה ועכשיו אנחנו עוברים למשרד החוץ והתיירות, לסעיף (31).

יצחק הרצוג: בבקשה.

נעמה מנחמי: "התקשרות בעסקה עם תושב מדינת חוץ או התקשרות בעסקה שביצועה נעשה במדינת חוץ (בתקנות אלה – ספק חוץ), והכל אם היא אחת מאלה: (א) עסקה לרכישת טובין או שירותים אשר מנהל היחידה המזמינה חיווה דעתו כי למיטב ידיעתו אין בנמצא בישראל טובין או שירותים מן הסוג הנדרש..." – ובסיפה – "ועדת המכרזים תערוך התקשרות כאמור בפסקה זו לאחר בדיקת כמה הצעות הבאות בחשבון ככל הניתן, בהתאם להוראות שיקבע החשב הכללי, נימוקי ההחלטה יירשמו בפרוטוקול;" התוספת לגבי הרישה היא כמובן גם "שירותים", התוספת לגבי הסיפה היא "ככל הניתן".

נעמה מנחמי: זה הדגש.

יצחק הרצוג: והורידו את "בתקנון, כספים ומשק"?

נעמה מנחמי: כן, הסכמנו שאין עם זה קושי.

נעמה מנחמי: "ככל הניתן" פשוט כי לפעמים הם מתקשים - - -

יצחק הרצוג: טוב, אין לי הערות.

יצחק הרצוג: יש למישהו הערות?

יצחק הרצוג: לא.

יצחק הרצוג: מאושר.

יצחק הרצוג: הלאה, ממשיכים, (33).

נעמה מנחמי: "(33) התקשרות של יחידת סמך שעיקר עיסוקה במחקר מדעי, לביצוע עסקה בטובין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אם היא התקשרות לרכישת מכשור מדעי, ספרות מדעית, ציוד מדעי ושירותים חיוניים למחקר (בפסקה זו – תשומות), הנדרשים בשל מאפייניהם הייחודיים".

יצחק הרצוג: "הרלוונטיים" או "הייחודיים"?

יצחק הרצוג: את תיקנת.

נעמה מנחמי: תיקנתי, אני חושבת שאין למשרד האוצר התנגדות אבל מיד נראה.

יצחק הרצוג: אוקיי.

נעמה מנחמי: "לצורך פעילות יחידת הסמך לרבות בשל הצורך לשמור על אמינות, אחידות או רציפות במחקר ובלבד שנערכה בהתאם לכללים שקבעו היועץ המשפטי של יחידת הסמך וחשב יחידת הסמך, אשר אושרו על ידי החשב הכללי, וששווייה של התקשרות כאמור אינו עולה על 500,000 שקלים חדשים;"

יצחק הרצוג: תגמרי כבר את הסעיף הבא.

נעמה מנחמי: "(34) התקשרות של יחידת סמך שעיקר עיסוקה במחקר מדעי לשיתוף פעולה בתחומי המחקר, הפיתוח וההוראה ובלבד שהתקשרות כאמור עם תאגיד שאינו תאגיד שלא למטרות רווח, תיעשה, ככל הניתן, לאחר בחינה של כמה חלופות הבאות בחשבון.

נעמה מנחמי: "

יצחק הרצוג: הערות?

יצחק הרצוג: המכון הגיאולוגי לא פה?

נועם בריימן: המכון פה.

יצחק הרצוג: אתה לא רוצה להעיר?

נועם בריימן: אנחנו יזמנו את התקנה הזו, זה במסגרת - - -

יצחק הרצוג: משום מה בדברי ההסבר כתוב רק מכון וולקני והמכון לחקר הים והיבשה.

נועם בריימן: השם "מינהל המחקר למדעי האדמה והים" זה ה-title.

יצחק הרצוג: בקיצור, זה תואם אתכם?

נועם בריימן: אנחנו לחצנו, זה במסגרת הניסיון שלנו להשוות את התנאים של פעילות המכונים לפעילות האוניברסיטאות לפי תקנות חובת מכרזים להשכלה גבוהה.

יצחק הרצוג: מאה אחוז.

יצחק הרצוג: היות ושלחתם אלי את אחד מבכירי הגיאולוגים במדינה, שהוא גם שר בממשלה, אמרתי לו שזה נראה לי מאוד הגיוני ואתה יכול להחזיר לו שקיבלת את היחס הנדרש.

נועם בריימן: יועבר המסר, תודה.

נעמה מנחמי: זה בסדר, האיחודים?

בת עמי הלווינג-אדמוני: כן, מבחינתי זה בסדר.

ברוך לוברט: כן, בסדר גמור.

יצחק הרצוג: יפה מאוד, אושר.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: "3א.

נעמה מנחמי: (א)(1) ביקשה יחידה מזמינה להתקשר עם ספק יחיד לפי תקנה 3(29), או עם ספק חוץ לרכישת טובי חוץ" - - -

יצחק הרצוג: לדעתי "רכישת טובי חוץ או שירותי חוץ".

נעמה מנחמי: נכון.

יצחק הרצוג: אוקיי, "או שירותי חוץ".

נעמה מנחמי: "תביא היחידה המזמינה את הבקשה לאישור ועדת המכרזים לאחר שעשתה את כל אלה: בעל הסמכות המקצועית במשרד, חיווה את דעתו בכתב לעניין ההתקשרות כי המתקשר הוא ספק יחיד או כי הטובין או כי השירותים הם טובי חוץ או שירותי חוץ;"

יצחק הרצוג: אגב, איך מגדירים את המומחה הזה, בעל הסמכות המקצועית במשרד?

יצחק הרצוג: יש אדם שהוא פונקציה לזה או שזה ראש האגף הרלוונטי?

ברוך לוברט: בכל יחידה מקצועית לגבי כל מוצר רלוונטי יש בעל סמכות.

יצחק הרצוג: בסדר.

נעמה מנחמי: "(ב) פרסמה באתר האינטרנט לתקופה של שבעה ימי עבודה לפחות, ושלחה לכל מי שהוא מנוי על קבלת הודעות לפי תקנה 15(ה) – הודעה על כוונתה להתקשר עם מי שלפי דעתה הוא ספק יחיד, או עם ספק חוץ לרכישת טובי חוץ, לפי העניין, ואת עיקרי ההתקשרות; (2) את חוות הדעת לפי פסקת משנה (א) או את עיקריה; (3) הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בפסקה (א)(2)"

יצחק הרצוג: 7 ימי עבודה זה לא בדיחה?

יצחק הרצוג: אתם לא חושבים שזה מעט מדי זמן בשביל פטור כזה?

ברוך לוברט: זה הפטור שיש לנו, אנחנו צריכים לזכור שמדובר בימי עבודה ולפי הבדיקות שאנחנו עשינו זה זמן מספק.

יצחק הרצוג: אוקיי.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: הערה שהעירו לנו לגבי (2): "אדם הסבור כי קיים ספק אחר המסוגל לבצע את ההתקשרות, רשאי לפנות ליחידה המזמינה, בתוך התקופה שקבעה היחידה המזמינה ושלא תפחת מעשרה ימי עבודה, ולהודיע לה..."

יצחק הרצוג: פה זה 10 ימי עבודה.

ברוך לוברט: זאת אומרת שיש לו 7 ימים ועוד 10 ימים.

נעמה מנחמי: זה 7 ועוד 10 או שה-10 כוללים כבר את ה-7 הקודמים?

נעמה מנחמי: זו השאלה שלי בעצם.

יצחק הרצוג: זו בדיוק הבעיה.

יצחק הרצוג: אין לי בעיה אם זה מובהר שזה "לא תופחת מעשרה ימי עבודה" מעבר ל-7, זה נראה לי סביר, או שתעשה 10 בשניהם, חופפים.

נעמה מנחמי: לא, אבל אם הא מפרסם את זה אז מן הסתם הוא צריך לתת קצת אחרי היום האחרון.

נעמה מנחמי: אני, אגב, חשבתי שזה 10 שכוללים את ה-7.

אלה גור: כן, זאת היתה הפרשנות.

נעמה מנחמי: זה רק מראה שזה לא מספיק ברור.

ליהיא שטרן פיליפסון: הפרשנות עד היום היתה שזה 10 כולל.

נעמה מנחמי: תראו, אם זה 10 שכולל את ה-7 אפשר פשוט להוסיף "שלא תפחת מ-10 ימי עבודה ממועד פרסום ההודעה" ואז זה מבהיר שה-10 כוללים את ה-7.

נעמה מנחמי: אבל זה אומר שהזמנים שלא כל כך אהבת נשארים.

יצחק הרצוג: טוב, בסדר, תכתבי את זה ככה.

יצחק הרצוג: אלה זמנים די קצרים, שתדעו לכם, לפטור.

יצחק הרצוג: אלה זמנים די קצרים להתקשרות, אני חושב שהיה נכון לתת עוד כמה ימים.

נעמה מנחמי: בסופו של דבר אנחנו לא מדברים על דחיפות אלא על פשוט ספק אחד.

יצחק הרצוג: אני מציע 12 וזה כולל את ה-7 האלה, טוב?

יצחק הרצוג: "לא תפחת מ-12 ימי עבודה ממועד פרסומה".

ברוך לוברט: בתקנה (א)(2) להגדיל את ה-10 ל-12 ימי עבודה.

יצחק הרצוג: כן.

ירון גולן: "החל מיום פרסום הודעה".

יצחק הרצוג: כן.

נעמה מנחמי: אני קצת לא בטוחה לגבי זה.

נעמה מנחמי: כלומר, פרסמו ל-7 ימים, הקושי העיקרי הוא לא לשלוח להם הודעה אלא הקושי העיקרי הוא לדעת על זה, ואם זה מתפרסם רק ל-7 ימים אז זה שהרחבנו את הזמן להגיב על ההודעה לא פותר את הקושי שאנשים לא יידעו על זה.

יצחק הרצוג: ימי עבודה לפחות.

ברוך לוברט: בדיוק, בדרך כלל הפרסומים באתר האינטרנט לא נופלים אחרי 7 ימים, הם ממשיכים.

יצחק הרצוג: אז אולי תעשה 10 ו-12?

יצחק הרצוג: אז זה יותר ניקיון ציבורי, אני בעד זה.

ברוך לוברט: זה אפשרי.

יצחק הרצוג: בסדר, אז זה יהיה 10 ו-12.

יצחק הרצוג: זה סביר וזה נקי יותר, יותר מדי פטורים פה.

נעמה מנחמי: "3א(א1) החשב הכללי רשאי לבחון את קיומם של ספקים לפי" – אני חושבת קצת יותר נכון – "לפי תקנת משנה (א) לנושאים ולסוגי התקשרויות שיקבע ולתקופה שיקבע, אשר לא תעלה על שנה אחת; נערכה בחינה כאמור, תתייתר חובת היחידה המזמינה לערוך הליך דומה בעצמה".

נעמה מנחמי: זה בסדר "לפי" במקום "בהתאם"?

יצחק הרצוג: כן.

ברוך לוברט: זה תיקון נסחות, אנחנו בכל מקרה נחזור לאיילת גדי, בכל מקרה נחזור לנסחות של משרד המשפטים.

יצחק הרצוג: מה השאלה?

אילנה שרון יהב: באשר לתקנה הזו אני מציעה להוסיף "או מי שהוסמך על ידו" כי המנכ"ל של משרדים ממשלתיים יכול להסמיך על ידו, הוא לא היחיד שיכול לקבוע מי מוסמך להיות הסמכות.

יצחק הרצוג: איפה זה כתוב?

יצחק הרצוג: איפה זה צריך להיכנס?

נעמה מנחמי: במקום "החשב הכללי", היא רוצה "החשב הכללי או מי שהוסמך על ידו".

אילנה שרון יהב: בנוסף.

ברוך לוברט: אני אולי אסביר את ההערה.

ברוך לוברט: התקנה הזו מוחלת גם בפרקים של חברות ממשלתיות ופרקים של גופים סטטוטוריים והסמכות שקיימת בתקנות לחשב הכללי, אצלם המקבילה היא המנכ"ל.

יצחק הרצוג: אבל הוא בודק את עצמו ממילא, יש לו ועדת ביקורת, מה זה קשור לזה?

ברוך לוברט: אני מבין שהם מבקשים תיקון בפרק שמתייחס לחברות ממשלתיות, שתהיה אפשרות לתת סמכות לא רק למנכ"ל אלא גם למי מטעמו.

ברוך לוברט: אני חושב שזה לא נכון כי אנחנו, כמו בכל התקנות, מקפידים שזה יהיה החשב הכללי, אני חושב שגם בגופים האלה זה יהיה המנכ"ל.

יצחק הרצוג: אני גם מסכים, אבל מה זה "אשר לא תעלה על שנה אחת"?

יצחק הרצוג: לא ברור לי.

ברוך לוברט: אנחנו מבקשים להגביל פשוט את הקביעה, הרי בסופו של דבר מדובר בקביעה לגבי מישהו שהוא ספק יחיד כי זה בדרך כלל ספקים יחידים.

יצחק הרצוג: אבל אז פה אתה מכניס את ההגבלה של שנה אחת?

יצחק הרצוג: תכניס את זה בצורה כללית.

ברוך לוברט: לא, אני מגביל את החשב הכללי כשהוא בוחן ומכריז כל ספק יחיד, אני מגביל אותו שהוא לא - - -

יצחק הרצוג: הוא צריך להכיר בבן-אדם כספק יחיד?

ברוך לוברט: כן.

ברוך לוברט: מדברים על ספק יחיד מובהק כמו חברת חשמל, שאין צורך שכל משרד שרוצה להתקשר עם חברת החשמל צריך לעשות ספק יחיד בעצמו, אז בא החשב הכללי ומכריז עליהם כספק יחיד.

יצחק הרצוג: אבל פה לא כתוב שהוא מכריז, כתוב שהוא רשאי לבחון את קיומם של ספקים בהתאם.

יצחק הרצוג: לא ברור מה הסמכות שלו פה.

נעמה מנחמי: אולי כדאי להבהיר באמת שזה עצם ההכרזה.

ברוך לוברט: החשב הכללי רשאי לבחון.

יצחק הרצוג: נו, ואז הוא בחן ואז מה הוא צריך לעשות עם זה?

יצחק הרצוג: מה הנפקות של הסעיף הזה?

ברוך לוברט: ואז כתוב: "נערכה בחינה כאמור, תתייתר חובת היחידה המזמינה לערוך הליך דומה בעצמה".

יצחק הרצוג: "לבחון ולאשר את קיומו של ספק יחיד.

יצחק הרצוג: "

נעמה מנחמי: "לבחון ולאשר".

גבי שוחט: להוסיף את ה"לאשר", בסדר.

ברוך לוברט: בסדר, אפשר.

ברוך לוברט: ניסוחית יכול להיות שצריך פה לעדכן.

נעמה מנחמי: או "לבחון ולקבוע", אם אתה רוצה להישאר עם אותה - - -

יצחק הרצוג: "ניתן אישור כאמור, תתייתר החובה".

גבי שוחט: הרעיון הוא לתת מענה מרכזי לכלל המשרדים.

יצחק הרצוג: בסדר, "ניתן אישור כאמור, תתייתר חובת היחידה המזמינה לערוך הליך".

ברוך לוברט: בסדר, אנחנו נשפר את הניסוח, צריך להיות ברור שהבחינה שעושה החשב הכללי היא בחינה לצורך הכרזה על מישהו כספק יחיד.

יצחק הרצוג: בסדר, אתם תלטשו את זה כך שזה יהיה ברור.

יצחק הרצוג: צריך להיות אקט בצידה של התקנה הזאת.

ברוך לוברט: האקט הוא ההכרזה על הגוף כספק יחיד.

נעמה מנחמי: כתבנו "רשאי לבחון ולקבוע", בואו נעשה את זה ככה.

יצחק הרצוג: משרד הרווחה, כן.

ליהיא שטרן פיליפסון: שאלה לגבי תקנה 3ב על בחינת קיומם של מכרזים, זה 21 יום, בעוד התקנה של 3א של ספק יחיד מבחינת קיומם של ספקים, אני מבינה כרגע שזה הולך להיות 12 ימים.

ליהיא שטרן פיליפסון: השאלה אם אפשר לעשות הקבלה למה ההבחנה פה יותר ימים למיזמים, לפעמים יש מיזמים שגם - - -

יצחק הרצוג: לא, אני לא מתקן את זה כי מיזם מיוחד זה joint venture עם הרבה כסף, זה לא אותו דבר.

ליהיא שטרן פיליפסון: זה לא תמיד אבל עם הרבה כסף, לפעמים אלה דברים קטנים שאתה רוצה לעשות.

יצחק הרצוג: אני לא הולך לצמצם את המועדים, לא נראה לי.

יצחק הרצוג: זה גם לא היה, עד היום היה 21 יום?

ליהיא שטרן פיליפסון: עד היום היה אפשר להתקשר ו-21 הימים היו לאחר מכן.

ליהיא שטרן פיליפסון: ההליך היה אחר.

ליהיא שטרן פיליפסון: הייתי יכולה להתקשר והיתה לי חובת פרסום לאחר מכן.

ליהיא שטרן פיליפסון: כיום אם אני רוצה לעשות מיזם בתקופה קצרה, משהו לחודשי הקיץ לילדים, אני צריכה 21 ימים, לפעמים אני יכולה לפספס חודש כבר של מיזם מתוך התקופה הזו.

יצחק הרצוג: מה אתם אומרים, משרד האוצר?

ברוך לוברט: אנחנו לא מעוניינים לגעת בטווח הזמנים, זו לא הבעיה שהתעוררה לפחות בבדיקות שלנו.

יצחק הרצוג: הדרישות היו להוריד, אבל ממתי הוספתם את ה-21 יום?

יצחק הרצוג: זה חדש?

ברוך לוברט: לא.

נעמה מנחמי: את צודקת בזה ששינו את ההליך כך שעכשיו זה אחרי ולא לפני.

יצחק הרצוג: היום אתה נותן הודעה.

יצחק הרצוג: היא צודקת, זה אותו דבר.

יצחק הרצוג: מה ההבדל בין ספק שאתה לוקח במיליונים שמשרד החוץ שוכר לשר שלו ומתנות מאין קץ ואתה נותן לו רק 10 ימים, ופה 21 על איזו עמותה קטנטונת?

ברוך לוברט: גם הפרשנות שלנו, וזו פרשנות שמעוגנת בהוראות התכ"מ, אין אפשרות לעשות את ההתקשרות במהלך 21 יום, צריך לחכות לסיומם של 21 הימים כדי לאפשר למיזם משותף אחר לערער.

יצחק הרצוג: ממילא היו לך 21 שמישהו יכול היה לערער בהודעה.

ליהיא שטרן פיליפסון: אבל אז הייתי צריכה לבחון את זה לפעם הבאה שאני רוצה לעשות מיזם, זה לא היה מנטרל לי את המיזם הנוכחי.

ברוך לוברט: לא רק, זה היה יכול לנטרל גם את המיזם הנוכחי, תעייני בהוראת התכ"מ.

יצחק הרצוג: היועצת המשפטית.

נעמה מנחמי: מה אם נקצץ ל-14 יום?

יצחק הרצוג: אני גם חושב.

ברוך לוברט: לא, אנחנו לא מעוניינים כי אנחנו חושבים ש-21 יום זה זמן מספיק.

ברוך לוברט: אנחנו מדברים על מיזמים משותפים משמעותיים שאנחנו רוצים לתת את - - -

נעמה מנחמי: אז אולי נעשה מדרג?

נעמה מנחמי: נעשה עד סכום מסוים 14 יום - - -

יצחק הרצוג: לא, אני חושב שזה טירוף להתחיל לשחק עם סכומים.

יצחק הרצוג: אל תכניסו סכומים.

יצחק הרצוג: אבל אני חושב שאתם יכולים להוריד ימים, אני באמת חושב שאתם יכולים להוריד ימים.

יצחק הרצוג: מה ההבדל?

יצחק הרצוג: תעשה את זה 16 ימים, משהו כזה.

יצחק הרצוג: תוריד קצת את הימים.

ברוך לוברט: אנחנו מדברים על ימי עבודה.

ברוך לוברט: בסדר, אז אנחנו נפחית ל-16 ימי עבודה.

יצחק הרצוג: 16 ימי עבודה.

נעמה מנחמי: אני אישית חושבת ש-16 נשמע לא טוב כי אני לא מכירה 16 בשום תקנה או חוק.

ברוך לוברט: בדרך כלל יש כפולות של 7, 14 או 21.

נעמה מנחמי: לכן הצעתי 14.

נעמה מנחמי: אני חושבת שהיומיים האלה הם לא כאלה קריטיים.

יצחק הרצוג: טוב, תעשה 14.

ברוך לוברט: אז אני מציע גם את התקנה של ה-12 וה-10 ימים להתאים.

יצחק הרצוג: ל-14?

יצחק הרצוג: אין בעיה.

נעמה מנחמי: 10 אני עוד מכירה, אני מוכנה לעשות 10 ו-14.

יצחק הרצוג: אני מוכן 14 לכל אורך החזית.

ברוך לוברט: ל-14 ו-7 נוספים.

יצחק הרצוג: בסדר.

יצחק הרצוג: אז אנחנו חוזרים ל-3א(ב): "שלא תפחת מ-14 ימי עבודה", זה נראה לי מאה אחוז בסדר.

יצחק הרצוג: ואז "החל מפרסום הודעה" – כמה אתה רוצה?

יצחק הרצוג: עוד 7?

ברוך לוברט: כן.

ברוך לוברט: 14 ו-7.

יצחק הרצוג: אוקיי, הבנת את הסיפור?

נעמה מנחמי: כן, אז אפשר להגיד: 14 ו-21 הכוללים כבר את ה-14.

ברוך לוברט: לא, 7 החל מיום הפרסום.

ברוך לוברט: עוד 7 מיום הפרסום, זה מה שכתוב.

אילנה שרון יהב: אז 14 כוללים את הכול?

יצחק הרצוג: לא 14 כוללים את הכול, 14 ולאחר מכן - - -

ברוך לוברט: 7, שלא תפחת - - -

נעמה מנחמי: בסופו של דבר אתה רוצה 21?

ברוך לוברט: לא, אני רוצה עוד 7 החל מיום הפרסום.

יצחק הרצוג: אתה רוצה בתקנה (ב) 14 מינימום, לא 7 מינימום, נכון?

יצחק הרצוג: ובתקנה (2) אנחנו מדברים על 21 יום כולל.

יצחק הרצוג: זה מה שאתה אומר לי?

נעמה מנחמי: נכון, 21 יום ממועד פרסום ההודעה, כי בתוך ה-21 יש לך כבר את ה-14.

יצחק הרצוג: בתקנת משנה (ב): "פרסמה באתר האינטרנט לתקופה של 14 ימי עבודה לפחות"?

ברוך לוברט: נכון.

יצחק הרצוג: תודה.

יצחק הרצוג: בתקנת משנה (2): "אדם הסבור כי קיים ספק אחר.

יצחק הרצוג: ..

יצחק הרצוג: ושלא תפחת מ-21 ימי עבודה"?

ברוך לוברט: לא, לא, 7.

יצחק הרצוג: 7 ימי עבודה נוספים.

ברוך לוברט: לא, החל מיום הפרסום.

נעמה מנחמי: אבל יום הפרסום הוא היום הראשון.

יצחק הרצוג: יום הפרסום היה, הוא כולל את ה-14.

ברוך לוברט: אז אפשר לעשות הפוך, 7 בהתחלה ולתקן ל-14.

ירון גולן: 7 להשאיר ולתקן רק את השני.

נעמה מנחמי: לא רצינו 7, חשבנו שזה מעט.

יצחק הרצוג: רצינו להוסיף כמה ימים, זה מעט מדי.

יצחק הרצוג: אין לי בעיה אם אתה רוצה לעשות 14 ו-17, בסדר?

יצחק הרצוג: שיהיה לך עוד 3 ימים.

יצחק הרצוג: הרי הסכמנו על 10 ו-12.

ברוך לוברט: כן אבל פשוט זה מתחיל כבר להגיע כמעט לחודש.

יצחק הרצוג: לא, הכול זה 14, גם במיזמים.

ברוך לוברט: כיוון שמדובר בימי עבודה אנחנו מתחילים להגיע לסדרי גודל של חודש שוועדת מכרזים מתעכבת בהחלטה כי היא צריכה לחכות.

יצחק הרצוג: אז בסדר, עזוב, אני אגיד לך מה אני חותך: בסעיף (ב) זה יהיה במקום 7 ימים 10 ימים, בסעיף (2) זה יהיה 14 כולל.

יצחק הרצוג: בסדר?

יצחק הרצוג: מקובל?

גבי שוחט: בדיוק.

ברוך לוברט: אוקיי.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

יצחק הרצוג: ואז גם 14 במיזמים, מקבלים את ההערה של משרד הרווחה.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: מיזמים, ב-3ב(ב) נכתוב 14.

יצחק הרצוג: הלאה, ממשיכים, 3ג(א): "התקשרות למימוש זכות ברירה של משרד הכלולה בחוזה שנכרת בעקבות המכרז".

יצחק הרצוג: בבקשה.

נעמה מנחמי: "טעונה את אישור ועדת המכרזים.

נעמה מנחמי: " מוצע להוריד פה את "שנכרת בעקבות המכרז", וכך יחד עם הורדת סעיף (ב).

נעמה מנחמי: כלומר, גם התקשרות שהיא לא בעקבות מכרז.

יצחק הרצוג: כלומר, זה אומר שיש לי אופציה לשכירות נוספת?

ברוך לוברט: כן.

יצחק הרצוג: אז עוד פעם אני חוזר לוועדת המכרזים?

ברוך לוברט: לא, זה הרעיון, אדוני.

יצחק הרצוג: שאתה נותן לוועדת המכרזים סמכות?

יצחק הרצוג: זה נוגע לגבי בעיקר.

ברוך לוברט: לא רק, אבל צריך לזכור שהיום, כיוון שההגדרה של שווי התקשרות שונתה ולמעשה כל התקשרות כבר בתחילתה כוללת גם את השווי ואת האופציות לכן היא מאושרת כבר בוועדת מכרזים ובהתאם, ככל שיש צורך, גם בוועדת הפטור מלכתחילה.

ברוך לוברט: מימוש של אופציה זה לא פטור.

ברוך לוברט: בתקנות הישנות, לפני הרפורמה האחרונה, זה היה פטור.

ברוך לוברט: היום הראייה הנכונה היא שלא מדובר בפטור כיוון שמימוש זכות הברירה כבר אושר מראש.

יצחק הרצוג: מקובל, סגור, הגיוני, ברור לגמרי.

יצחק הרצוג: הלאה, סעיף 4.

נעמה מנחמי: "4.

נעמה מנחמי: התקשרות משרד בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אינה טעונה מכרז פומבי אלא מכרז סגור, אם היא אחת מאלה:" – בפסקה (ב) הוספנו גם "שירותים לרכישת טובין" ובפסקאות (2) ו-(9) הוספנו "ותחול תקנה 16(ד) ו-(ה) בשינויים המחוייבים.

נעמה מנחמי: " אני אקריא את (ד) ו-(ה) במהירות: " ועדת המכרזים תהיה רשאית לא לכלו אדם ברשימת מציעים לרכישת עבודה או שירותים עתירי כוח-אדם או להורות על מחיקתו.

נעמה מנחמי: ..

נעמה מנחמי: בשים לב להתנהלותו בנוגע לשמירת זכויות עובדים".

יצחק הרצוג: יש לכם הערה עם זה?

יצחק הרצוג: אוקיי, מקובל.

נעמה מנחמי: היתה הערה אחת שהגיעה אלינו שתוהה מדוע רק ב-(2) ו-(9) ולא על כל תקנה 4.

אילנה שרון יהב: נכון, מדוע רק ב-(2) ו-(9), אנחנו שאלנו את זה.

אילנה שרון יהב: זאת השאלה.

ברוך לוברט: על תקנה 4 ככלל חלה תקנה 16.

יצחק הרצוג: מה את אומרת על מה שהוא אומר?

נעמה מנחמי: סליחה, לא שמעתי.

ברוך לוברט: אני אומר שתקנה 16 חלה על תקנה 4 גם אם זה לא רשום.

ברוך לוברט: אלא מה?

ברוך לוברט: שבתקנות משנה (2) ו-(9) צריך הבהרה מיוחדת כיוון שיש התייחסות לגבי רשימת מציעים ספציפית שייראו אותה כרשימת מציעים ולכן אנחנו אומרים שצריך להחיל תקנות משנה מסוימות לגביהם, אבל כמובן שגם לגבי יתר התקנות תקנה 16 חלה.

נעמה מנחמי: ההתייחסות היא ל"שינויים המחויבים"?

ברוך לוברט: לא, לא.

ברוך לוברט: אני אומר שתקנה 16 מדברת על רשימת מציעים, בין היתר למכרז סגור, וזו תקנה שחלה על תקנה 4 כמובן.

ברוך לוברט: לגבי תקנות משנה (2) ו-(9), אם קוראים אותן אז רואים שלדוגמה התקשרות לרכישת טובין בעלי תכונות מיוחדות אז יש בסיפה "ובלבד שקיים מספר מצומצם של ספקים מתאימים בכוח לגבי אותה התקשרות ויראו את כל הספקים כאמור כרשימת המציעים למכרז סגור".

ברוך לוברט: דרך של הבהרה אנחנו כמובן אומרים שיחולו תקנות המשנה הספציפיות מתקנה 16.

נעמה מנחמי: ולא צריך את זה נגיד ב-(7) בגלל ש-?

ברוך לוברט: ב-(7) זה חל ממילא.

ברוך לוברט: 16 חל ממילא על תקנה 4(7).

אילנה שרון יהב: 16 חל על כל תקנה ובגלל זה קצת מטעה שבסעיפים מסוימים של 4 כן מכניסים "תחול תקנה 16 בשינויים המחייבים" - - -

ברוך לוברט: זו רק הבהרה, זה סוג של הבהרה.

אילנה שרון יהב: הבהרה יכולה לפעמים גם להתפרש לא נכון.

ברוך לוברט: אז אנחנו, ככל שיהיה צורך, נבהיר את זה בהוראות התכ"מ.

ברוך לוברט: אני לא חושב שיהיה בזה צורך.

אילנה שרון יהב: אני חושבת שנכון יהיה לכתוב שהוראות תקנה זו - - -

נעמה מנחמי: אכפת לכם שנוסיף משהו בסגנון "אין באמור כדי לגרוע מתקנה"?

נעמה מנחמי: לא יודעת, נראה לי קצת מוזר להוסיף.

ירון גולן: לא, זה כתוב ב-16.

נעמה מנחמי: בואו נגיע לתקנה 16 ואז נראה אם באמת יש צורך.

אילנה שרון יהב: אוקיי.

יצחק הרצוג: אז זה נשאר ב"צריך עיון".

יצחק הרצוג: הערה טובה, ממשיכים הלאה.

ירון גולן: לא, נראה לי שהבנו.

ברוך לוברט: הגענו להסכמה.

יצחק הרצוג: יש הסכמה?

נעמה מנחמי: בגדול זה נראה לנו בסדר, כשנקרא את 16 נראה בוודאות שזה כך.

יצחק הרצוג: בסדר.

יצחק הרצוג: (ג)(4) זה תיקון או לא תיקון?

יצחק הרצוג: על ה"מגשר או מומחה שנתמנה מטעם בית המשפט".

יצחק הרצוג: זה כן.

נעמה מנחמי: רגע, יש לנו עוד קודם.

נעמה מנחמי: קודם כל, שתי הערות כלליות לגבי 5 ו-5א, אלה הערות שהגיעו אלינו גם מבחוץ וגם הלשכה המשפטית שלנו חושבת שנכון מאוד יהיה לבחון את הנושא של העמימות וחוסר הבהירות שיש בקשר שבין תקנה 5 ל-5א.

נעמה מנחמי: יש שם הרבה כפילות, יש גם קושי בפרשנות של 5א שנובע - - -

יצחק הרצוג: אז מה אתם מציעים לעשות?

יצחק הרצוג: אתם באים פתאום עם איזה תיק ענקי שאי אפשר לקיים ככה דיון בלי לקבל הצעה.

יצחק הרצוג: רוצים?

יצחק הרצוג: תביאו תקנות מתוקנות, תעשו סנכרון בין 5 ל-5א, אבל אני לא אתחיל לעבור עכשיו - - -

נעמה מנחמי: האוצר התנגד לדון בתקנה הזו אבל אני חושבת שאלה תקנות שהן לא ברורות.

נעמה מנחמי: מגיעות מהשטח הרבה טענות.

יצחק הרצוג: אבל אין לי מה לעשות, מה את רוצה שאני אעשה?

יצחק הרצוג: אני לא הולך לעצור עכשיו את התקנות, זה סיפור.

ברוך לוברט: אדוני, לפי הראיה שלנו אין שום אי בהירות.

ברוך לוברט: תקנה 5א מדברת על התקשרות עם מתכננים, היא מוגדרת, היא בהתאם להחלטת ממשלה בעקבות אסון ורסאי ודוח - - -

נעמה מנחמי: אבל גם ב-5 יש לך התקשרות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות לרבות אדריכלות, הנדסה, מדידה, שמאות מקרקעין.

נעמה מנחמי: כלומר, יש כאן חפיפה מסוימת.

ברוך לוברט: לכן אני אומר, ככל שיש כפילות אז הוראת התכ"מ מבהירה בדיוק על מה מדברים, מדברים רק על מקצועות הבינוי.

יצחק הרצוג: אני חושב שההערות של היועצת המשפטית הן חשובות.

יצחק הרצוג: אני לא מסוגל ואין לי שום כוונה לפתוח את זה עכשיו, זה לא על סדר-היום, אבל אני מבקש שיקוים דיון שתוך 30 יום תביאו מסקנות מוסכמות.

יצחק הרצוג: אם צריך יהיה לתקן את התקנות עוד פעם ולסנכרן בין 5 ל-5א תתכבדו, תלמדו את ההערות שלה, כי אני חושב שיש היגון בדבריה ותבואו עם משהו מתואם.

גבי שוחט: מבלי לעכב את יתר השינויים.

יצחק הרצוג: אבל כרגע אני לא נוגע בזה כי אין לי מה לתקן פה, נעמה.

נעמה מנחמי: בסדר, העליתי את זה כהערה כללית.

ברוך לוברט: בסדר גמור, זה מקובל עלינו.

יצחק הרצוג: הוועדה רושמת את הערותיה, אני מבקש תוך 30 יום, שזה אומר עורכת דין מנחמי עם עורך דין לוברט, תודה, סגרנו.

יצחק הרצוג: הלאה, (ג)(1).

נעמה מנחמי: נקרא רק את השינויים: " (ג)(1) התקשרות כאמור בתקנת משנה (א) תיעשה, ככל הניתן, בדרך של פנייה תחרותית להצעות, לפי תקנת משנה (ד);" – הורדנו את – "המבוצעת שלא בדרך של מכרז".

נעמה מנחמי: וב-(ג)(4) אנחנו מוסיפים: " מגשר או מומחה שנתמנה מטעם בית המשפט".

נעמה מנחמי: אני אקרא את זה: "תקנת משנה זו לא תחול על התקשרות עם מומחה שבחר שר לצורך מינויו ליושב ראש או לחבר ועדת ציבורית, או על התקשרות עם בורר שמתמנה להכריע במחלוקת עם צד ג' מגשר או מומחה שנתמנה מטעם בית המשפט, ובלבד שהמומחה, הבורר או המגשר הם בעלי כישורים, ניסיון ומוניטין מובהקים בתחומם.

נעמה מנחמי: "

יצחק הרצוג: מצוין, אני מאוד בעד.

נועם בריימן: אפשר להגיד משהו על (ג)(1)?

יצחק הרצוג: כן.

נועם בריימן: תקנה (ג)(1) חלה הרי על כל המקרים של תקנת משנה (א) אבל כשמדובר על התקשרות לביצוע עבודה מדעית או ספרותית יש לנו הרבה מקרים, בצד המדעי לפחות, אני לא יודע על הצד הספרותי, שאין לנו בעצם אפשרות לבדוק הצעות באות בחשבון באמת, ולכן זאת פינה – אם אפשר להחריג את תקנה (3) מפה, או להגיד "למעט תקנה(א)(3)"?

יצחק הרצוג: אבל למומחים כאלה יש פטור גורף, יש פה פטורים בלי סוף לאנשים - - -

נועם בריימן: אין לי פטורים לרכישת שירותים.

נועם בריימן: אם רכישת שירותים נכלל בשיתוף פעולה מדעי אז יש את התקנה הקודמת וזה בסדר.

נועם בריימן: אני לא רוצה להגיע למסקנה ששיתוף פעולה מדעי ורכישת שירותים הם לא בדיוק אותו דבר, יש מקרים שאנחנו צריכים לרכוש אנליזות או דברים בצד המדעי ואין לנו באמת תהליך של פניה למספר הצעות בחשבון ואנחנו מתפתלים עם התקנה הזו בצורה כזו.

יצחק הרצוג: אבל אני לא יכול היום לתקן את זה, זה לא מסוג הדברים שאני יכול להגיד לך – זה ויכוח שהיתם צריכים להתנהל אתו ביניכם כבר זמן.

נעמה מנחמי: מהי תגובת משרד האוצר על זה?

ברוך לוברט: אדוני, תקנה 5 זו תקנת פטור, יש בה 2 מסלולים: אחד, פניה תחרותית לקבלת הצעות, שזו תקנת משנה (ד), ויש תקנת משנה (ה), ככל שאין אפשרות לעשות פניה תחרותית לקבלת הצעות אז יש אפשרות לעשות בדיקת מספר הצעות הבאות בחשבון, שהתקנה מדברת על פניה לקבלת הצעות ככל הניתן בסבב מחזורי.

ברוך לוברט: אנחנו חושבים שזה לא נכון יהיה להחריג את אחד מתתי הסעיפים בתקנת משנה (א), כמובן ככל שיש תקנת פטור אחרת שאפשר לעשות בה שימוש.

יצחק הרצוג: מה היית מוסיף ל-(א)(1)?

ירון גולן: לא, הוא רוצה להפוך את זה לפטור.

יצחק הרצוג: מה היית מוסיף, אלו מילים?

נועם בריימן: הייתי אומר "למעט (א)(3)", או שהייתי מוסיף את זה לתקנה שלנו, של מכוני מחקר.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: ב-5(א)(1) יש לך: "אינה טעונה מכרז אם היא...

יצחק הרצוג: התקשרות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע".

נועם בריימן: לא, הבעיה שלי היא (3), "התקשרות לביצוע עבודה מדעית".

נועם בריימן: אם אני רוכש הרי לייזר אני לא יכול לבדוק שם הצעות הבאות בחשבון, אין לי בעצם מספר הצעות, בהרבה מקרים אין לי.

יצחק הרצוג: אבל הוא לא מבקש ממך מספר הצעות.

אלה גור: אם אין לך מספר הצעות יש לך ספק יחיד.

יצחק הרצוג: איפה כתוב שצריך לזה מספר הצעות?

ברוך לוברט: (5)(ד) זו פניה תחרותית לקבלת הצעות מתוך רשימת מציעים.

יצחק הרצוג: אבל מי אומר שזה חל על 5(א)?

ברוך לוברט: זה חל כמובן.

ברוך לוברט: 5(א) מדבר רק על הנושאים.

יצחק הרצוג: ואיפה זה כתוב, איפה החיבור?

ברוך לוברט: 5(ג)(1) אומר: "התקשרות כאמור בתקנת משנה (א) תיעשה, ככל הניתן..."

יצחק הרצוג: "ככל הניתן", זה לא חובה.

יצחק הרצוג: זו חובה?

נעמה מנחמי: "ככל הניתן" מפורש מאוד - - -

ברוך לוברט: "ככל הניתן" זה בדרך של פניה תחרותית לקבלת הצעות בתקנת משנה (ד), ואם לא ניתן זה (ג)(2).

נועם בריימן: אני לא רוצה לפרש את זה ולעוות את הפרשנות.

נועם בריימן: יש לי בתיאוריה את האפשרות של ספק יחיד אבל יש פה מקרים מאוד ברורים שבעצם אני ספק יחיד, עכשיו אני נתקע עם זה חודש לפעולה בגלל - - -

יצחק הרצוג: כי אתה לא מוצא מי.

יצחק הרצוג: אז מה עשית בעניין, פנית אליהם?

יצחק הרצוג: דיברת אתם?

נועם בריימן: כן, דיברנו על זה בזמנו.

יצחק הרצוג: מה הפתרון שאתה מציע?

נועם בריימן: אני מציע או דרך פה או להבהיר את התקנה שדיברנו עליה קודם גם לרכישת שירותים מדעיים.

בת עמי הלווינג-אדמוני: כלומר שזה לא יהיה רק מחקר מדעי אלא גם שירותים מדעיים.

נועם בריימן: לא רק שיתוף פעולה מדעי אלא גם רכישת שירותים מדעיים.

יצחק הרצוג: איזו תקנה זאת?

נועם בריימן: תקנה 3(33) ו-3(34).

יצחק הרצוג: "לביצוע עבודה או לרכישת שירותים", נו?

נועם בריימן: למה זה לא כלול ב-(33)?

יצחק הרצוג: זה כלול.

נעמה מנחמי: כתוב לך "שירותים חיוניים למחקר".

יצחק הרצוג: כתוב לך הכול, לדעתי קיבלת כל מה שאתה רוצה.

יצחק הרצוג: הלאה, אפשר להתקדם.

נעמה מנחמי: אני כן יכולה להגיד שקיבלנו הערות על הסעיף הזה וגם כאן היה איזשהו חוסר נוחות.

נעמה מנחמי: לפעמים אתה באמת צריך את שירותיו של מישהו שקשה לך להגדיר אותו כספק יחיד אבל באמת לא נעים אפילו לפנות לאדם כזה, שופט בדימוס, מישהו כזה, ולהגיד לו: במסגרת הפניה התחרותית תן לי הנחה על המחיר שהחשכ"ל נותן.

נעמה מנחמי: משרד האוצר לא מעוניין לתקן את זה.

יצחק הרצוג: יש לך איזה נוסח שאת רוצה?

נעמה מנחמי: אני יכולה במסגרת התיקון של 5 ו-5א לעשות גם את זה.

יצחק הרצוג: הרי סיכמנו שתעשו עבודה על הדבר הזה, נא להקשיב ובנפש חפצה, טוב?

יצחק הרצוג: סעיף 6.

נעמה מנחמי: ב-(ד)(2) אנחנו נגדיר: "בעקבות הפנייה לקבלת הצעות הוגשו פחות משלוש הצעות.

נעמה מנחמי: ...

נעמה מנחמי: וכן לחמישה מציעים נוספים לפחות או לכל המציעים ברשימת המציעים לאותו סוג של התקשרויות" - "ברשימת" במקום "במאגר", זו הבקשה.

ברוך לוברט: מקובל.

נעמה מנחמי: אגב, אם עם א' זה טעות של ה"נבו".

יצחק הרצוג: גמרנו את זה?

יצחק הרצוג: אפשר לעבור לסעיף 6?

נעמה מנחמי: כן, 5א אנחנו גם נדון אתם במסגרת הדיון של ה-30 יום.

יצחק הרצוג: אנחנו עוברים לסעיף 6.

יצחק הרצוג: לכבודו נמצא פה גם היושב-ראש החדש של מכון התקנים, שר התמ"ת לשעבר, חבר הכנסת לשעבר רן כהן, חברי הטוב ואני שמח לראות אותך, מאחל לך בהצלחה, ודני עציוני, שיש לו זכויות כי החותנת שלו היתה מורה שלי בכיתה א', ב' ו-ג' וזה חשוב יותר מכל דבר אחר.

רן כהן: עשתה עבודה טובה לכל הדעות.

יצחק הרצוג: היא היתה גם בתו הבכורה של דוד בן-גוריון, שזו הזכות הגדולה שלה במיוחד.

יצחק הרצוג: עכשיו אנחנו נשמע מדוע החלטתם לשבור את מכון התקנים על הבוקר.

ברוך לוברט: אדוני, אנחנו ביקשנו לתת פתרון פה למכרזים שבהם יש תקן מקביל בין-לאומי, לאפשר לגופים כאלה להתמודד.

ברוך לוברט: קיבלנו הערות גם ממכון התקנים גם אחרי החלטת הממשלה שמחייבת אותו.

ברוך לוברט: אנחנו נבדוק שוב את ההערות, יש בהן ממש ואני חושב שאנחנו נמשוך את התיקון בנושא הזה.

יצחק הרצוג: אתם מושכים את התיקון, בסדר, תודה לכם.

יצחק הרצוג: אולי אדוני רק רוצה לומר משהו ואז נשמע רק התייחסות לסדר מכל הנוכחים והמעורבים.

יצחק הרצוג: בבקשה, רן.

רן כהן: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר רק משפט אחד.

רן כהן: אנחנו במצוות המדינה נתקלים בתהליך מאוד מאוד משמעותי ועם המון עבודה של אימוץ תקנים בין-לאומיים.

רן כהן: אנחנו כבר נמצאים לקראת סוף השנה הזאת בקרוב ל-100% של אימוץ התקנים הבין-לאומיים.

רן כהן: להכניס בדרך האחורית, באיזה חלון צדדי את העניין הזה, בלי התאמה לתנאים הישראליים, לדרישות הישראליות, שזה מה שאומר בעצם האימוץ, פשוט אין בזה טעם.

רן כהן: לכן אנחנו מאוד מציעים להשאיר את זה כך.

גבי שוחט: אבל במצב שאין תקן?

יצחק הרצוג: רגע, תכף כל אחד ידבר, אין הפרעות, כולם יוכלו להתייחס.

יצחק הרצוג: סיימת, רן?

רן כהן: כן.

יורם סמואל: התיקון, כפי שמוצע, פשוט נוגד את החוק.

יורם סמואל: נוגד את סעיף 9(א) לחוק.

יורם סמואל: אי אפשר בישראל לייבא לישראל מוצר שחל עליו תקן רשמי אם הוא לא מתאים לתקן רשמי.

יורם סמואל: תקן רשמי הוא תקן ישראלי רשמי, הוא לא תקן מקביל, הוא גם לא פרקטי מכיוון שאם המוצר מתאים לתקינה אחרת הוא מוצר אחר, אז גם לא יכולה להתקיים תחרות או איזושהי השוואה למוצר שמתאים לתקן אחד לבין מוצר שמתאים לתקן אחר, אם כי זו לא הזווית שלנו, זו אמורה להיות הזווית של משרד האוצר.

יורם סמואל: אנחנו חשבנו להפך, ואנחנו כבר משנת 2009 מנסים לשכנע אותם לחייב עמידה בדרישות תקן, לא רק תקן רשמי, שכן תקן הם תקני איכות, תקני איכות כיום הם לא תקנים רשמיים.

יורם סמואל: תקנים רשמיים הם רק תקנים המגנים על בריאות, בטיחות הסביבה ועוד כמה חריגים.

יורם סמואל: בנקודה הזאת, כפי שאגב קיים כבר שנים בחקיקה בתחום הבנייה, מדוע משרדי הממשלה לא יחייבו את הספקים שלהם לעמוד בתקני איכות?

יורם סמואל: הדבר הזה בלתי מובן בלבד.

רן כהן: זה אבסורד.

יצחק הרצוג: ברור, לכן לגמרי לא נראה לי היה סביר שמישהו בדלת האחורית ינסה פה לעקר את כל הרעיון של מכון התקנים מבלי שזה בא בדרך מרכזית.

יצחק הרצוג: רוצים לסגור את מכון התקנים?

יצחק הרצוג: תעבירו חוק.

יצחק הרצוג: בבקשה.

יובל אביעד: אני מאשר את הדברים שאמר ידידי.

יצחק הרצוג: מה עמדתכם כמשרד התמ"ת?

יובל אביעד: עמדנו הועברה למשרד האוצר בעניין, לטענות שהעלו יורם ורן אנחנו היום הפצנו תזכיר חוק שאמור פחות או יותר לחפוף את הטענות ולדון בהן.

יובל אביעד: לגבי התיקון המוצע עצמו, הנוסח עצמו שהוצע לוועדה למיטב הבנתי הוא נוסח מוטעה, הוא מדבר על תקן ישראלי, הוא גם לא מדבר על תקן רשמי.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

יצחק הרצוג: משרד המשפטים.

ברוך לוברט: משרד האוצר.

יצחק הרצוג: אני מתבלבל ביניכם כל הזמן.

ערן עסיס: נציג משרד המשפטים יושב כאן ואם יש צורך אני מוכן להתערב.

יצחק הרצוג: רק נשמע את משרד האוצר.

יצחק הרצוג: אתם מבינים ו-?

גבי שוחט: יורדים מהעניין.

ברוך לוברט: אמרנו, אנחנו מושכים את התיקון בנושא הזה.

יצחק הרצוג: בסדר גמור.

יצחק הרצוג: משרד המשפטים, מי אדוני?

ערן עסיס: אני מקבל את העמדה של משרד האוצר.

יצחק הרצוג: אוקיי, תודה רבה, הסעיף הזה ירד.

נעמה מנחמי: אנחנו ב-6(א)(3): "קיומם של כל האישורים הנדרשים לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים, תשל"ו-1976;" במקום "המצאת כל האישורים".

נעמה מנחמי: כלומר, אם יש אישור אבל הוא לא הומצא בטעות אז כל עוד הוא תקף ביום הגשת ההצעות הוא לא יפסול את מועמדות המציע.

נעמה מנחמי: בתקנת משנה (א)(4): "במכרז לרכישת עבודה או שירותים עתירי כוח אדם המצאת תצהיר בכתב של המציע ושל בעלי השליטה בו, בדבר קיום חובותיו של המציע בעניין שמירת זכויות עובדים, לפי דיני העבודה.

נעמה מנחמי: ..

נעמה מנחמי: לענין זה, "בעל שליטה" – כהגדרתו בתקנה 6א(א)(2)".

נעמה מנחמי: אני רק חוזרת על הערתי מקודם, מדובר בקבוצה מאוד מצומצמת שעליה אנחנו מגנים, רק בניקיון ושמירה.

יצחק הרצוג: מה עוד אתה יכול לעשות?

יצחק הרצוג: מה עם אבטחה?

נעמה מנחמי: אבטחה, ניקיון ושמירה.

נעמה מנחמי: אבל באמת זה אומר שבכל מכרז אחר אין חובה - - -

יצחק הרצוג: בשביל זה נכנס לאיכות, זה בכל זאת נכנס לאיכות.

ברוך לוברט: נכון.

אלה גור: אבל בפועל הרבה משרדים משתמשים בסעיף הזה לא רק בתחום - - -

יצחק הרצוג: במה היית רוצה להכניס את זה, בכל המכרזים?

נעמה מנחמי: הם מוסמכים?

אלה גור: הם לא חייבים אבל הם רשאים, בוודאי, לפי תקנה 6(א).

יצחק הרצוג: למה לא להחיל את זה על כל המכרזים?

ברוך לוברט: אדוני, יש הגדרה לעבודה או שירותי עתירי כוח אדם בתקנה 1.

יצחק הרצוג: נגיד שהיית מוריד את זה ואומר רק: "המצאת תצהיר בכתב של המציע בדבר קיום חובותיו של המציע בעניין שמירת זכויות עובדים"?

יצחק הרצוג: היא צודקת, למה צריך להגביל את זה רק לנישה הזו?

ברוך לוברט: כי ישנם מכרזים שרוכשים שולחנות או רוכשים מחשבים שלא בהכרח יש שם עובדים או ייעוץ.

ברוך לוברט: פשוט החשיבה היתה לקחת את אותם מגזרים שיש בהם בעיות, לפחות גם בבדיקות שנעשו אצלנו, אצל החשב הכללי, שזה אבטחה, שמירה וניקיון.

ברוך לוברט: יש סמכות לחשב הכללי - - -

יצחק הרצוג: אני מציע שבדיון שיש לך על סעיף 5 תדברו בנוסף גם, שיירשם לפרוטוקול, על האם אפשר להחיל את החובה הזאת על כל המכרזים או על קבוצות יותר רחבות.

ברוך לוברט: אז עוד פעם, יש סמכות בהגדרה לחשב הכללי - - -

אלה גור: יש לחשב הכללי סמכות.

יצחק הרצוג: לא, אבל ברכישת שירותים, לא טובין.

ברוך לוברט: יש סמכות לחשב הכללי להוסיף תחום או ענף מסוים לפי בדיקה שהוא עושה.

נעמה מנחמי: האם הוא הוסיף?

ברוך לוברט: כרגע הוא לא הוסיף.

יצחק הרצוג: זה בדיוק העניין.

ברוך לוברט: בסדר, אנחנו מוכנים לבחון את זה בחשב הכללי.

יצחק הרצוג: אני מבקש לבחון את זה בדיון, תימסר הודעה לוועדה תוך חודש, לרבות הסעיף הזה, סעיף (4), האם לא ניתן בכל זאת להרחיב אותו גם לתחומים נוספים של רכישת שירותים.

יצחק הרצוג: לא טובין אבל שירותים בשלב ראשון, בסדר?

ברוך לוברט: אוקיי.

יצחק הרצוג: תודה.

אור רוזנמן: אנחנו כן בעד להרחיב את התחולה הזו על מפעלים נוספים ועל ספקים נוספים.

אור רוזנמן: גם אם קונים טובין של שולחנות, יש מפעל שמייצר שולחנות ויש לו 100-150 עובדים, הוא לא נחשב מציע עתיר כוח אדם.

אור רוזנמן: אין סיבה שאם הוא לא עומד בתנאים של זכויות עובדים הוא לא ייפסל בתנאי הסף.

יצחק הרצוג: נכון, נראה לי מאוד הגיוני.

יצחק הרצוג: אני חושב שזה גם בא בעתו, במיוחד לאור התקנה הראשונה שדנו בה היום.

יצחק הרצוג: אני באמת חושב שאתם צריכים לשקול את זה ברצינות.

אור רוזנמן: אני גם אוסיף שמדיניות משרד התמ"ת היא לפסול מציעים, גם אם הם לא עתירי כוח אדם, אנחנו פוסלים אותם במקרה שהם הפרו זכויות עובדים.

נעמה מנחמי: בפרט שיש את 6(א) שמאפשר כן לבחון את זה גם אם הוא לא עומד לחלוטין ויש לו איזושהי הרשעה קטנה.

יצחק הרצוג: טוב, אני רוצה להתקדם ולהאיץ, אנחנו עוברים לעמוד 19 לדעתי.

נעמה מנחמי: אנחנו בעמוד 16, בניהול משא ומתן עם מציעים במכרז, תקנה 7(א)(7): "התקשרות לרכישת טובין או שירותים בעלי תכונות מיוחדות ואפיונים בלתי נפוצים".

יצחק הרצוג: טוב.

יצחק הרצוג: עמוד 19.

נעמה מנחמי: אנחנו בתקנה 10א(ח), מוצע להחליף את התקנה הקודמת, במקום: "לענין ועדת מכרזים שמונתה לפי תקנה 8(ד) או (ה) תהיה ההתקשרות הטעונה אישור ועדת פטור משרדית טעונה את אישור ועדת הפטור או ועדה שמינה המנהל הכללי של משרד האוצר כאמור בתקנת משנה (א)(4)" – מוצע להחליף את זה ב: "ועדת מכרזים שמונתה לפי תקנה 8(ד) או (ה) יראו אותה גם כוועדת פטור משרדית לעניין החלטות שהתקבלו באותה ועדת מכרזים, ולעניין אותה ועדת מכרזים מוסמך החשב הכללי למנות מבין עובדי משרד האוצר עובדים שיהיו כשירים לפתוח תיבת מכרז".

נעמה מנחמי: שתי שאלות: לגבי הרישה, אז בעצם לא תהיה כאן ועדת ערעור?

נעמה מנחמי: כלומר, ועדת המכרזים הבין-משרדית היא ועדת הפטור גם?

ברוך לוברט: לא, ועדת פטור משרדית.

נעמה מנחמי: אין לך שתי דרגות כמו שיש לך - - -

ברוך לוברט: תקנת 10א מאפשרת לכל חבר בוועדת פטור משרדית להגיש ערעור לחשב הכללי על ההחלטות של ועדות פטור משרדיות, זאת אומרת שמבחינת ערעור כמובן שיש אפשרות לערער.

ברוך לוברט: אנחנו מדברים על ועדות מכרזים בין-משרדיות שעוסקות בדרך כלל בפרויקטים בעלי חשיבות לאומית, בנושאים של התפלת מים, אנרגיה, ולכן אנחנו סבורים שיש חשיבות לתת להן סמכות בהיקף רחב יותר של סכום.

יצחק הרצוג: אבל אתה מוריד פה שכבה אחת שלמה של פיקוח כי אתה אומר שוועדת המכרזים היא גם ועדת הפטור.

ברוך לוברט: היא ועדת הפטור המשרדית, היא לא מחליפה כמובן את החשב הכללי או ועדת הפטור המרכזית.

ברוך לוברט: יש לה סמכויות כן, היא לא צריכה מעל 150,000 שקלים - - -

יצחק הרצוג: החשכ"ל יכול למנות באותה ועדה נציג שלו אם הוא רוצה?

ברוך לוברט: זה ודאי, זו ההגדרה.

ברוך לוברט: לפי ההגדרה בראש ועדה כזאת עומד סגן בכיר.

יצחק הרצוג: כתוב: "ולענין אותה ועדת מכרזים..."?

נעמה מנחמי: זה כבר משהו אחר.

ברוך לוברט: זה עניין אחר.

ברוך לוברט: הסיפה מדברת על איזושהי נקודה קטנה, לגבי מי מוסמך למנות כשירים לגבי פתיחת תיבת מכרזים, אז כיוון שבתקנה 8 יש התייחסות שזה דווקא המנכ"ל אז פה - - -

יצחק הרצוג: אבל זה לא מתאים פה, זה לא מתאים פה.

יצחק הרצוג: זה ממש מין שאינו מינו.

נעמה מנחמי: גם לא בדיוק ברור למה אנשי האוצר.

ברוך לוברט: אפשר לשנות את המיקום.

נעמה מנחמי: אתם באמת זקוקים לזה?

גבי שוחט: אני אסביר לך מה הבעיה, הבעיה היא שבוועדות בין-משרדיות יכול להיות נציג של משרד ממשלתי אחר ואז מי המנכ"ל לצורך העניין הזה ואם יש מספר מורשים אז זה משרדים שונים.

יצחק הרצוג: אבל מה זה "כשירים לפתוח תיבת מכרז", זה יושב-ראש הוועדה לצורך העניין?

ברוך לוברט: לא, יש תקנה שאומרת מי הכשירים.

ברוך לוברט: זה יכול להיות ועדת - - -

יצחק הרצוג: אז תעשה את זה תקנת משנה (ט), בקיצור, זה לא מתאים לנושא הזה.

ברוך לוברט: אפשר להפריד את זה, בסדר גמור.

יצחק הרצוג: זה יהיה (ט).

יצחק הרצוג: שואלת אותך נעמה אם יש לך יכולת לערער, אתה אומר שכן, כי אפשר לערער לחשב הכללי לוועדה למעלה.

ירון גולן: ועדת הפטור.

יצחק הרצוג: בסדר, נראה לי סביר.

נעמה מנחמי: למה אנשי משרד האוצר הם אלה שפותחים את התיבה הבין-משרדית?

ברוך לוברט: יש סמכות לפתוח תיבה או לחברי ועדת המכרזים או לוועדת המכרזים או לכשירים.

יצחק הרצוג: הוא רק ממנה כשירים.

ברוך לוברט: הוא בסך הכול ממנה כשירים.

יצחק הרצוג: אין לי עם זה בעיה בכלל, נקודה.

יצחק הרצוג: מקבל את העמדה שלכם.

נעמה מנחמי: אני חושבת שעדיף לא לפצל את זה ל-(ט).

יצחק הרצוג: לא לפצל, טוב, אוקיי, נעמה רוצה להשאיר את זה כמו שזה.

נעמה מנחמי: אני חושבת שזה לא אלגנטי אבל יותר לא אלגנטי להפריד את זה ל-(ט) אז נשאיר את זה ככה.

ברוך לוברט: רק צריך לזכור שזה תיקון שהוא במסגרת הוראת שעה, הוא לא תיקון בתיקון הכללי של תקנות המכרזים.

יצחק הרצוג: תקנה 12.

נעמה מנחמי: אתם מקבלים פה נוסח משולב אבל זה בנוי משכבות על שכבות של - - -

יצחק הרצוג: די, בואו נתקדם.

יצחק הרצוג: תקנה 12(א).

נעמה מנחמי: אנחנו מורידים כאן את "לענין רכישת זכות במקרקעין מעל 1,500,000 שקלים חדשים" ולכן גם במקרקעין תחול התקנה הכללית, שזה מעל 4,000,000.

יצחק הרצוג: בסדר גמור.

יצחק הרצוג: הלאה, 12א יש טעות סופר, במקום "(ז) זה יהיה "(ו)", נכון?

נעמה מנחמי: נכון.

יצחק הרצוג: הלאה, 14ב.

יצחק הרצוג: במקום "ועדת הפטור המשרדית" יורדת המילה "משרדית".

נעמה מנחמי: נכון.

יצחק הרצוג: מקובל?

ירון גולן: כן, זה בהוראת שעה.

יצחק הרצוג: תקנה 15, בבקשה.

נעמה מנחמי: 15 עוסק בפרסומים בעיתונות.

יצחק הרצוג: פה יש לי בעיה.

יצחק הרצוג: אני אומר לכם שעדיין העיתונות המודפסת, במיוחד במגזר הערבי, היא קריטית כי אם אני רוצה לשלב ספקים מהמגזר הערבי אני רוצה שהם יקראו את זה בעיתונים.

יצחק הרצוג: לא כולם עדיין מספיק מסונכרנים על העניין של האינטרנט, במיוחד כשזה להזמין אספקת אוכל, ירקות וכדו'.

יצחק הרצוג: אז אני שואל את עצמי אם יש פה מספיק פרסום בעיתונות הכתובה, בוודאי בשפה הערבית, אולי בשפה הרוסית או דברים מהסוג הזה.

יצחק הרצוג: אני יודע שזה ויכוח שנמצא המון זמן, אולי תציגו לי את המתווה כולו?

יצחק הרצוג: מי אחראי על זה אצלכם?

ברוך לוברט: אני אציג את זה.

ברוך לוברט: אנחנו מבקשים להעביר את הפרסום לאינטרנט.

ברוך לוברט: הפרסום יהיה באתר האינטרנט כמו שכתוב, גם בשפה העברית וגם בשפה הערבית.

ברוך לוברט: בנוסף, אנחנו מבקשים שיהיה פרסום פעם בשבוע בעיתונות אבל בצורה של רשימה של כל המכרזים שפורסמו והפניה לאתר האינטרנט של החשב הכללי, לאתר האינטרנט של משרד האוצר.

ברוך לוברט: בנוסף, אנחנו מציעים הוראת שעה, שבשנה הראשונה כל הפרסום יהיה עדיין בעיתונות עם הפניות ואמירות שבתום השנה אנחנו עוברים לאינטרנט עם הפרסום הקבוע שיהיה פעם בשבוע בעיתונות.

יצחק הרצוג: אבל אז תגדיל את היקף הפרסום הקבוע.

יצחק הרצוג: למשל, אני חושב שאם אתה נותן שני עיתונים בעברית אז תן גם שני עיתונים בערבית.

אבי מישראל: הבעיה עם עיתונות בערבית היא שהיא שמתפרסמת אחת לשבוע.

אבי מישראל: מה שאנחנו רצינו ליצור הוא סנכרון למעשה במועד הפרסום.

יצחק הרצוג: שיהיה הכול באותו יום?

אבי מישראל: בדיוק.

אבי מישראל: שלא ייווצר מצב שיש איזשהו - - -

יצחק הרצוג: אז ביום שישי אולי?

יצחק הרצוג: מה הבעיה?

יצחק הרצוג: העיתונים הקבועים שלהם הם בימי שישי.

אבי מישראל: לא מפרסמים, מפרסמים את זה בהתאם - - -

יצחק הרצוג: בעיקרון או פעמיים בשבוע, או בימי שישי.

אבי מישראל: זה לאו דווקא יום קבוע אבל לפ"מ מפרסם כפי שמפרסם.

יצחק הרצוג: אני לא יודע, אני רק מפחד מהעובדה שזה ייהפך למועדון סגור.

יצחק הרצוג: כמה אנשים מנויים היום על ההודעות שלכם?

אבי מישראל: 1,500 וזה מעט מאוד.

יצחק הרצוג: זה כלום, נו, באמת.

יצחק הרצוג: זה נורא מטריד אותי.

אבי מישראל: נכון, אני מסכים.

יצחק הרצוג: אני בסוף רואה את ההודעות של המכרזים בעיתונות עדיין המודפסת.

יצחק הרצוג: עדיין המודפסת.

יצחק הרצוג: לא שאני לא מבין את התהליך ההיסטורי, הוא קורה, אבל אני רואה מכרזים של הרווחה, של ביטוח לאומי.

יצחק הרצוג: זה עדיין עובד, אתה מבין?

יצחק הרצוג: אני לא יודע אם זה לא מוקדם מדי הדבר הזה.

ברוך לוברט: אז, אדוני, אנחנו לא מציעים לבטל את זה.

ברוך לוברט: אנחנו מציעים פשוט לצמצם את זה במובן הזה שיהיה פרסום של רשימה של הנושאים.

יצחק הרצוג: אני יודע, אתה רוצה מרוכז ואתה אומר לו: תיכנס ותמצא.

ברוך לוברט: עם הפניה לאתר.

ברוך לוברט: אנחנו יכולים, אם אדוני מציע, להרחיב את מספר העיתונים.

יצחק הרצוג: לכמה אתה נותן את הוראת השעה הזו?

יצחק הרצוג: לשנה, שזה ממשיך את המצב הקיים?

ברוך לוברט: כן, לשנה, אפשר להרחיב אותה לשנתיים.

יצחק הרצוג: אז אולי תתנו שנה וחצי, עד 1 בינואר 2014.

ברוך לוברט: בסדר גמור, יש לנו ממילא הוראת שעה לגבי ועדות הפטור המשרדיות.

גבי שוחט: שתהיה חופפת להוראת השעה שנכתבה.

יצחק הרצוג: עד 1 בינואר 2014, שנה וחצי.

יצחק הרצוג: אנחנו עכשיו באמצע שנת 2012, אני נותן 18 חודש להתארגנות.

גבי שוחט: ברוך, שתהיה חופפת להוראת השעה.

ברוך לוברט: יש לנו ממילא בתקנות האלה הוראת שעה עד 31 בדצמבר 2013 אז היא תהיה בדיוק מקבילה.

יצחק הרצוג: אותו דבר בדיוק אני אומר שזה צריך להיות.

יצחק הרצוג: בי"ת, השאלה אם אתה לא רוצה להוסיף עוד אחד בערבית, גם את החרדים, אני לא יודע מה אתם רוצים לעשות עם זה, תכף נדבר על זה, זה גם נושא גדול.

יצחק הרצוג: תראו, אני אסביר לכם, ב-OECD התחייבנו לשלב את החרדים ואת הערבים במעגל התעסוקה.

יצחק הרצוג: אני צריך להכניס ספקים ערבים לשוק.

יצחק הרצוג: עכשיו הם לא מתמודדים כי הם לא מגיעים כי יש להם בעיית מידענות.

יצחק הרצוג: אותו דבר, אני חושב, בציבור החרדי, אני לא יודע מה אתם מציעים לעשות עם החרדים כי יש מאבק גדול באינטרנט, זה לא סוד ואני לא יודע מה אתם מציעים לעשות בהקשר הזה.

אבי מישראל: אני יכול לומר שאנחנו בשיתוף עם משרד ראש הממשלה, דווקא לגבי המגזר הלא-יהודי, הערבי, הדרוזי והצ'רקסי, עושים פעילות משותפת להגברת החשיפה שלנו.

יצחק הרצוג: אז אולי תוסיף פה עוד אחד?

יצחק הרצוג: אין לי איזה אינטרס, אני לא מכיר אותם, אני רק חושב שזה חשוב.

אבי מישראל: הם לא העלו דרישה כזאת.

יצחק הרצוג: לא, כי אתה הולך לסגור להם את הבסטה, פתאום הם יגלו.

אבי מישראל: לא, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, דווקא בהקשר הזה אנחנו רוצים להגביר את רמת המעורבות שלהם.

יצחק הרצוג: השאלה בכמה עיתונים אתה מפרסם.

יצחק הרצוג: אתה רק תיתן לאחד, יש לך שם 4-5 עיתונים, אז מה תעשה?

יצחק הרצוג: לא הצלחת, שמת נישה רק משולש, רק גליל.

יצחק הרצוג: זה קצת מטריד אותי, אתה מבין?

יצחק הרצוג: זה כלי משחק שאני לא יודע איך להתמודד אתו, וכנ"ל גם לגבי החרדים, אם עשיתם איזו עבודת מטה בעניין הזה.

אבי מישראל: על החרדים לא עשינו, אנחנו מתמקדים כרגע במגזר הערבי.

יצחק הרצוג: זה גם נושא, זה לא עלה, אני חושב ששני הנושאים האלה, אם אתה רוצה שינוי חברתי, אתה צריך לאפשר לספקים מהמגזרים האלה להשתלב במערכת המדינתית, אחרת אתה לא יצרת שינוי מספיק משמעותי.

יצחק הרצוג: אני חושב שחלק מזה זו הנגישות למידע.

יצחק הרצוג: אני אומר את זה ברצינות.

יצחק הרצוג: השאלה כמה היא קריטית כל התקנה הזו מבחינת

יצחק הרצוג: כם, או שאתם רוצים לעשות קצת שיעורים?

יצחק הרצוג: אני באמת רואה בזה דגל חברתי, אני אומר את זה ברצינות.

ברוך לוברט: אדוני, אנחנו רואים בזה חשיבות.

ברוך לוברט: אני מודה על האמת, זו תקנה שהופיעה כבר בשנת 2009.

יצחק הרצוג: היא כל הזמן מופיעה ואני יודע שיש בזה מאבקים.

ברוך לוברט: אנחנו רואים דווקא חשיבות רבה, וגם, אני חייב לומר, חיסכון תקציבי שלפי הערכות שלנו אנחנו מדברים על 17 מיליון שקלים בשנה.

יצחק הרצוג: אבל זו בדיוק הבעיה, בגלל החיסכון אתה סוגר לי פלחים שלמים בשוק הישראלי.

ברוך לוברט: אז אנחנו מוכנים, כמו שאדוני הציע, להאריך את הוראת השעה.

ברוך לוברט: אנחנו מוכנים גם להגדיל את כמות העיתונות אם אדוני מציע, לפחות של פרסום הרשימות.

יצחק הרצוג: כן, אני חושב שגם בעברית וגם בערבית הייתי מגדיל את הפרסום.

ברוך לוברט: בסדר גמור, אנחנו מסכימים לזה, אני חושב שכן אפשר ללכת על המהלך עם העידונים שאדוני מציע.

יצחק הרצוג: מה עם שלושה ושניים?

אילנה שרון יהב: יש שניים בעברית ואחד בערבית, לא?

ירון גולן: שניים בעברית ואחד בערבית?

יצחק הרצוג: כמה יש היום?

ירון גולן: היום זה שניים בעברית ואחד בערבית.

יצחק הרצוג: יש טעם לשלושה בעברית ושניים בערבית?

אילנה שרון יהב: צריך לבדוק את זה, מה התפוצה של העיתונים?

יצחק הרצוג: יש פה גם עניינים של עיתונות חרדית, אולי תרצה.

ירון גולן: זה יכול להיות אחד מתוך השניים.

יצחק הרצוג: אז לכן אני אומר, תן שלושה ושניים.

אבי מישראל: אני חושב שאנחנו משקיעים המון בשיפור ההנגשה דווקא האלקטרונית.

אבי מישראל: היום אנחנו מעלים אתר חדש לאוויר שבין היתר מאפשר דיוור אוטומטי לכל מי שנרשם באתר לפי איזה חתך שהוא יחפוץ לקבל בדחיפה אינפורמציה לגבי מכרזים.

יצחק הרצוג: זה דבר מדהים אבל זה עוד לא קיים.

יצחק הרצוג: עכשיו אתה מצפה ממני לסגור היום את השיבר - - -

אבי מישראל: זה קיים, זה קיים, אנחנו עד היום לא עסקנו למעשה בהפצה בעיתונות של האתר הזה מכיוון שהאתר היה די מוגבל, האתר החדש שלנו עולה החודש לאוויר והכוונה שלנו בתקופה הקרובה היא לעשות לו למעשה את אותו פרסום, לצאת באותו פרסום שיפנה למעשה את המשתמשים, את הציבור בכלל, לאתר מינהל הרכש.

יצחק הרצוג: הבעיה שלך זה המכרזים הקטנים של כל מיני ספקים קטנים, בית חולים פה, זה שם.

יצחק הרצוג: כמה מכרזים יש בשנה?

אבי מישראל: כל המידע אמור להתפרסם באתר מינהל הרכש, כל המידע, של כולם.

יצחק הרצוג: כמה מכרזים יש לכם בשנה?

יצחק הרצוג: אלפים.

יצחק הרצוג: אז מה, אתה תפרסם דף שלם עם השמות של המכרזים?

אבי מישראל: כן, הכותרות מתפרסמות באתר מינהל הרכש, חייבות להתפרסם.

נעמה מנחמי: רק כותרת או איזשהו הסבר גם?

אבי מישראל: זו כותרת עם עיקרי הסבר אבל לא - - -

ברוך לוברט: לכן התקנה אומרת שבהודעה של הרשימה יפורטו עיקרי מהות ההתקשרות וכתובת אתר האינטרנט, זו לא רק הכותרת.

נעמה מנחמי: לא, כי הוא אמר כותרת אז אני רוצה לוודא שזה לא רק כותרת אלא עיקרים.

גבי שוחט: רק ב-2011 פורסמו למעלה מ-1,200 מכרזים.

יצחק הרצוג: צריך לחשוב טוב טוב לגבי העניין הזה.

יצחק הרצוג: אני רוצה שכן יהיו שניים בערבית, אני חושב שזה נכון, אבל אז זה לא מאוזן עם העברית כי יש לך פלחים באוכלוסייה שאתה כן רוצה, השאלה מה אתה עושה.

אבי מישראל: אנחנו מאוד היינו מעוניינים להפוך את האתר שלנו לרב לשוני, לצערי זה לא יקרה בזמן הקצר.

יצחק הרצוג: אז אתה חייב שניים בערבית.

אבי מישראל: בוודאי, רב לשוני.

יצחק הרצוג: מה קורה עם ציבור העולים?

יצחק הרצוג: זה דווקא דעך, זה שוק שהוא כבר מתערה באוכלוסייה.

יצחק הרצוג: זה לא עלה עד היום כדרישה אז אני לא הולך לשנות את זה.

יצחק הרצוג: זה עולה?

יצחק הרצוג: מה אתם עושים בעניין?

אבי מישראל: בנושאים שהם עתירי כוח אנחנו נתמוך בתהליך שכזה.

יצחק הרצוג: אז מה זה אומר?

יצחק הרצוג: אז למה לא תכניס פה שלושה עיתונים – אה, כי זה שפות זרות.

גבי שוחט: השאלה באיזו שפה.

נעמה מנחמי: אפשר להגיד: חמישה עיתונים, מתוכם לפחות שניים ב - ושניים ב -.

יצחק הרצוג: אז אתה משאיר את זה בשיקול דעת?

אבי מישראל: אנחנו כרגע בוחנים את המשמעות של שילוב ברוסית במכרזים שהם עתירי כוח אדם.

יצחק הרצוג: אז איך אתם רוצים?

יצחק הרצוג: קודם כל, הרשימות צריכות להתפרסם קבוע, זה ברור, נכון?

ברוך לוברט: כן, זה רשום.

יצחק הרצוג: אני מנסה למצוא פה איזושהי נוסחה סבירה שהיא מעשית.

יצחק הרצוג: נעמה אומרת: חמישה עיתונים, מתוכם לפחות שניים בעברית ושניים בערבית, ניתן לתקופה ונראה איך זה עובד, עד שהאתר ימריא.

ברוך לוברט: בסדר גמור.

יצחק הרצוג: חמישה עיתונים.

יצחק הרצוג: קודם כל, אתה כבר מצמצם את זה לרשימה אז העלות שלך היא בעיקר השטח, הספייס של כל המכרזים האלה.

יצחק הרצוג: חמישה עיתונים, מתוכם לפחות שניים בעברית ושניים בערבית.

נעמה מנחמי: אוקיי, רק נקרא את התקנה מההתחלה עד הסוף כדי שהכול יהיה ברור פה: "(א) רצה משרד להתקשר בחוזה הטעון מכרז פומבי, תפרסם ועדת המכרזים הודעה על כך באתר האינטרנט בשפה העברית ובשפה הערבית זמן סביר לפני המועד האחרון להגשת הצעות".

נעמה מנחמי: הערה קטנה, יש הגדרה ספציפית של אתר האינטרנט אבל אתר האינטרנט, אם אני לא טועה, הכוונה - - -

אבי מישראל: הכוונה היא אתר האינטרנט של מינהל הרכש.

נעמה מנחמי: או של החשב הכללי או של הגוף הציבורי, נכון?

ברוך לוברט: נכון.

נעמה מנחמי: אוקיי.

נעמה מנחמי: ב-(ג)(1) ו-(2) שזה בעצם בהודעה על עריכת מכרז פומבי יפורטו בין היתר מה מהות ההתקשרות המוצעת ותקופת ההתקשרות המוצעת.

נעמה מנחמי: ב-(3) "התנאים המוקדמים" במקום "תנאים מוקדמים" להשתתפות במכרז לפי תקנה 6 וכו', (4) המקום והמועד, (5) המועד האחרון להגשת הצעות, (6) "היות המכרז מכרז עם משא ומתן, מכרז עם שלב מיון מוקדם, מכרז עם בחינה דו-שלבית, מכרז פומבי עם הליך תחרותי, או מכרז ממוכן מתפתח, לפי העניין.

נעמה מנחמי: "

ברוך לוברט: היה תיקון בתקנה 15(ג)(3), התיקון שלנו היה "עיקרי תנאים מוקדמים".

נעמה מנחמי: נכון, טעות.

נעמה מנחמי: ב-(ז) "החשב הכללי יפרסם, פעם בשבוע, ביום קבוע" – זה בסדר?

נעמה מנחמי: אתם יכולים לעמוד בזה?

גבי שוחט: למה ביום קבוע?

נעמה מנחמי: אני, לדוגמה, רוצה לוודא שאני רואה את הרשימה ולכן אני יודעת שבימי שני החשב הכללי מפרסם את הרשימה שלו.

גבי שוחט: ואם חל חג באותו יום, אז מה?

ירון גולן: למה לקבע?

ברוך לוברט: גם כיוון שהגדלנו את כמות העיתונים אני לא בטוח שתמיד אפשר יהיה שכולם יהיו באותו יום.

נעמה מנחמי: אוקיי, מאחר שהגדלנו אז באמת זה פחות רלוונטי.

נעמה מנחמי: "רשימה של כל המכרזים שפורסמו באתר האינטרנט" – הגדרנו: בחמישה עיתונים לפחות ומתוכם שניים בעברית ושניים בערבית – "ובה יפורטו עיקרי מהות ההתקשרות וכתובת אתר האינטרנט".

נעמה מנחמי: הכוונה היא, רק להבהיר, יפרסם פעם בשבוע רשימה של כל המכרזים שפורסמו באתר האינטרנט באותו שבוע, או שיש לכם רשימה קבועה?

נעמה מנחמי: כלומר, הפרסום בעיתון של הרשימה הוא רשימה של מה שהתפרסם - - -

ירון גולן: לא, רק לחדשים.

יצחק הרצוג: לכל המכרזים הפתוחים.

נעמה מנחמי: החדשים, לא הפתוחים.

אילנה שרון יהב: החדשים, שכבר לא פורסמו, לא נפרסם - - -

ברוך לוברט: לא נוכל 6,000 - - -

אבי מישראל: האתר כל הזמן אונליין ולא יורדים ממנו למעשה מכרזים שכבר פורסמו.

אילנה שרון יהב: חדשים שעלו לאתר.

נעמה מנחמי: בסדר.

נעמה מנחמי: לכן אני רק אוסיף "שפורסמו באתר האינטרנט באותו השבוע", בסדר?

יצחק הרצוג: טוב.

אילנה שרון יהב: המונח "עיקרי מהות ההתקשרות" יוצר הרבה אי בהירות.

אילנה שרון יהב: אני מציעה שיהיה רשום "נושאי ההתקשרות", זאת אומרת, שירותי ניקיון באתר כך וכך.

נעמה מנחמי: זה נורא מצומצם.

יצחק הרצוג: זה "עיקרי מהות ההתקשרות".

אילנה שרון יהב: עיקרי מהות ההתקשרות אז אני כבר יכולה להיכנס לתקופת ההתקשרות, לאופציות שיש לי - - -

יצחק הרצוג: לא, זה מועד ההגשה האחרון.

יצחק הרצוג: זה הכי חשוב, לא?

אילנה שרון יהב: אז בואו נגדיר כי אנחנו למשל נמצאים במצב – מה זה "עיקרי ההתקשרות"?

אילנה שרון יהב: מה מוסבר?

ברוך לוברט: אז יש פה שיקול דעת.

ירון גולן: אנחנו נפרש את זה גם בהוראת הכלל.

נעמה מנחמי: יש פה שיקול דעת.

אילנה שרון יהב: אני לא רוצה את השיקול דעת.

נעמה מנחמי: אני לא רוצה שתשימי רק כותרת, הרי בן-אדם לא ירוץ על כל כותרת שהוא רואה בעיתון לבדוק.

נעמה מנחמי: את צריכה קצת להבהיר לו כדי שהוא יידע האם שווה לו לחזור הביתה, לפתוח את המחשב ולהיכנס לאתר הזה.

יצחק הרצוג: זה "עיקרי ההצעה" להציע הצעות, לא?

יצחק הרצוג: זה לא עיקרי מהות - - -

אילנה שרון יהב: זה גם לא, זה לא ברור.

יצחק הרצוג: מה רצית שיהיה כתוב?

ירון גולן: היא רוצה לצמצם את זה מאוד.

אילנה שרון יהב: "נושא ההתקשרות".

אילנה שרון יהב: כלומר, אני רוצה: טורבינה עם הספק כזה וכזה למועד כזה וכזה, אני רוצה: ניקיון, בתחנת הכוח במ"ד לתקופה של שנה.

נעמה מנחמי: אם זה רק ניקיון כללי זה נראה לי העיקרים.

ירון גולן: אז זה עונה על הצורך.

יצחק הרצוג: אז זה "יפורטו נושאי ההתקשרות ועיקרי המהות".

נעמה מנחמי: זאת הכוונה.

דורית ואג: הנושא והמהות זה אותו דבר.

יצחק הרצוג: ודאי, יש פה איזה פלספנות שעדיין לא הבנתי אותה.

אילנה שרון יהב: "עיקרי ההתקשרות" זה יכול להיות גם תנאים מוקדמים, זה יכול להיות הרבה דברים.

נעמה מנחמי: נראה לי שזה די ברור, גם יש לך את הפרוטוקול פה, תמיד תוכלי להיאחז בו.

יצחק הרצוג: עזבי, זה ברור, אנשים סבירים, הם מבינים שצריך לכתוב: הזמנה להציע הצעות לאספקת - - -

נעמה מנחמי: ברור ששירותי ניקיון זה לא משהו שאת ממש צריכה להסביר מהו, יש מקומות שבהם כן תצטרכי.

יצחק הרצוג: טוב.

יצחק הרצוג: תקריאי מה הוראת השעה, כי הסיפה של הוראת השעה צריכה התאמה.

נעמה מנחמי: הוראת השעה תהיה: "על אף האמור בתקנה 15 לתקנות העיקריות כתיקונה בתקנה 13 לתקנות אלה, בתקופה שעד ליום 31 בדצמבר 2014 תפורסם ההודעה לפי תקנת משנה (א) בתקנה 15 האמורה גם בעתון נפוץ ובעתון בשפה הערבית וכן יפורסם בהודעה כי החל בתום התקופה.

נעמה מנחמי: .."

יצחק הרצוג: לא, לא את הסיפה הזו אני לא אוהב.

יצחק הרצוג: "בתום התקופה יחולו תקנות", זה הכול.

נעמה מנחמי: בעצם רוצים להכין את הציבור - - -

יצחק הרצוג: בתום התקופה לא יהיה רק אינטרנט.

ברוך לוברט: לא, אנחנו אומרים שבהוראת שעה בהודעה אנחנו כאילו מכינים את הציבור שבסוף התקופה – אנחנו כבר גם אומרים לו בהודעה שזה יהיה באתר האינטרנט.

יצחק הרצוג: אה, הבנתי, אוקיי.

נעמה מנחמי: בדיוק, יהיה כתוב למטה: דע לך.

יצחק הרצוג: טוב, למרות שאתה תמשיך לפרסם עיקרים.

ברוך לוברט: זה ודאי.

נעמה מנחמי: כן.

יצחק הרצוג: הלאה, 16.

נעמה מנחמי: 16, אנחנו מורידים בכותרת השולים את המילה "למכרז סגור" וב-16(א) אנחנו כותבים "ועדת המכרזים תנהל רשימות".

נעמה מנחמי: כלומר, זה לא בא רק למכרז סגור.

אילנה שרון יהב: את זוכרת שאמרנו שכשנדון ב-16 נדבר גם על 4?

נעמה מנחמי: נכון, אמרנו.

יצחק הרצוג: 16א, הערת שוליים: "פניה תחרותית לקבלת הצעות", תיקנת.

נעמה מנחמי: היא מדברת על משהו אחר.

יצחק הרצוג: אני יודע, היא צודקת.

יצחק הרצוג: את זוכרת על מה זה היה שהיא אמרה שעשית הפניה לסעיף 16 ואמרת שאת תראי האם זה כולל?

יצחק הרצוג: למרות שהגעתם לאיזה נוסח שהוסכם, רק אמרת שתבדקי את זה.

נעמה מנחמי: אני לא רוצה לעכב, בואו נתקדם ומקסימום נעשה את זה במסגרת ה-30.

יצחק הרצוג: אוקיי, הלאה.

יצחק הרצוג: 17(ג).

נעמה מנחמי: אוקיי, 16א הורדנו את "פניה תחרותית לקבל הצעות".

נעמה מנחמי: 17א(ג) חדש שמוצע: "על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), לעניין התקשרות" – היה כתוב קודם "לביצוע עסקה במקרקעין" – ניתן לערוך אומדן שווי התקשרות התקשרות לאחר המועד האחרון להגשת הצעות למכרז, שייחתם ביד השמאי הממשלתי.

נעמה מנחמי: " בקשת האוצר היתה שבאומדן שבו הם רוכשים או שוכרים נכס הם לא יודעים עדיין מה הנכס שהם ישכרו ולכן הם מתקשים לעשות את האומדן - - -

גבי שוחט: אי אפשר לבצע אומדן מראש.

יצחק הרצוג: כאילו רק אצלך, רק חל על משרדים, לא אחרים.

גבי שוחט: למה?

יצחק הרצוג: כי אתה כותב "בה שוכר או רוכש המשרד".

ברוך לוברט: "משרד" זה כל משרד.

יצחק הרצוג: משרד זה כולל את כולם?

יצחק הרצוג: טוב.

נעמה מנחמי: למשרד או הגוף הציבורי בעצם.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: "17ו(ה)(2) ספקי מכרז המסגרת יגישו את הצעותיהם במענה לפנייה הפרטנית על פי תנאי ההתקשרות שנקבעו במכרז המסגרת; מחיר ההצעה לכל פריט או יחידה שהוזמנה, לא יעלה על מחיר ההצעה לפריט או ליחידה, כאמור במכרז המסגרת ככל שנקבע מחיר כאמור;"

ברוך לוברט: זאת רק הבהרה כיוון שיש מכרזי מסגרת שבהם לא נקבע מחיר אז לכן הסיפה נדרשה.

נעמה מנחמי: וב-(6) אנחנו מתאימים כמו ב-3(1) ל-50,000.

יצחק הרצוג: בסדר.

יצחק הרצוג: הלאה.

יצחק הרצוג: 19.

נעמה מנחמי: "19ב ועדת המכרזים תבצע פעולות במערכת הממוכנת באמצעות" – "שני חברי ועדת המכרזים" היה קודם ומוצע רק – "שניים לפחות שהוסמכו בידי הוועדה, ולאחר שהזדהו לשם ביצוע הפעולה".

נעמה מנחמי: כלומר, במקום "חברי ועדת המכרזים" זה יהיו שניים שהוסמכו בידי הוועדה.

יצחק הרצוג: מי אלה השניים האלה?

אילנה שרון יהב: אה, שהם לא יהיו חברי ועדה.

ברוך לוברט: הם לא חייבים להיות בהכרח חברי ועדת מכרזים יש שניים שמוסמכים.

ברוך לוברט: אנחנו מדברים הרבה פעמים על פעולות טכניות, עשרות פעולות - - -

יצחק הרצוג: זה נורא משמעותי, אתה בעצם מכניס גורם חיצוני לשחק עם המכרז.

ברוך לוברט: לא, אנחנו מדברים על תפעול המערכת הממוכנת, המערכת קודם כל דורשת שזה יהיה על-ידי שניים כדי שהפעולות לא יעשו על-ידי בן-אדם שלא יהיה שיקול דעת - - -

יצחק הרצוג: זה יכול להיות עובד קבלן שלך פתאום?

ברוך לוברט: לא, לא, ודאי שלא.

יצחק הרצוג: איפה זה כתוב?

ברוך לוברט: אפשר לכתוב "שני עובדי משרד" אם זה החשש, אבל כמובן שאנחנו לא מדברים על - - -

נעמה מנחמי: זה כולל גם פתיחת תיבה?

ירון גולן: לא, יש תקנה ספציפית שמתייחסת לזה.

יצחק הרצוג: טוב, אנחנו תכף נגיע לפתיחה.

יצחק הרצוג: אוקיי, אז את זה תיקנו, עכשיו 19ד: "מכרז מממוכן מתפתח" – תקראי את זה פיקס כי זה הלב של כל העסק.

נעמה מנחמי: "(1) נקבע במסמכי המכרז כי תיבחן עמידת המציע בתנאי סף או בניקוד איכות מזערי תקבע ועדת המכרזים את קבוצת המציעים הסופית בהתאם לתקנה 17ג(1) ו-(2)" – שזה תנאי סף וניקוד איכות מזערי – "או תקנה 17ד(1) ו-(2)" – כלומר ניתן מבחינה דו שלבית גם במכרז ממוכן.

יצחק הרצוג: תקנה ג או ד?

יצחק הרצוג: אמרת ד.

נעמה מנחמי: ד(1) ו-(2).

יצחק הרצוג: אז למה כתוב 17ג.

נעמה מנחמי: לא, קודם 17ג(1) ו-(2), או תקנה 17ד(1) ו-(2).

יצחק הרצוג: אוקיי, ראיתי.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: "(2) לאחר קביעת קבוצת המציעים הסופית תקבע ועדת המכרזים מועד ראשון שבו כל המציעים שבקבוצת המציעים הסופית רשאים להגיש הצעות, וכן מועדים נוספים, ככל שיידרש, שבהם המציעים יהיו רשאים להגיש הצעה נוספת לעומת ההצעה האחרונה והכל בהתאם לקבוע במסמכי המכרז" – זה כולל גם את הנושא של "המיטיבה", אלא אם כן אתם מתעקשים ואז נשאיר את זה.

אילנה שרון יהב: מחקת את "המיטיבה עם עורך המכרז".

נעמה מנחמי: נכון, כי זה בהתאם לתנאי המכרז, אלא אם כן אתם מתעקשים.

ירון גולן: נכון.

נעמה מנחמי: זה בסדר לכם?

ירון גולן: זה מה שהצענו, מה זאת אומרת.

נעמה מנחמי: אתם הצעתם להוריד את "המיטיבה"?

ירון גולן: כן.

נעמה מנחמי: אה, אוקיי, היה נדמה לי שאני.

יצחק הרצוג: הלאה.

נעמה מנחמי: "הגשת הצעות כאמור בפסקה (2), תיעשה בנוכחות שניים לפחות מחברי ועדת המכרזים.

נעמה מנחמי: " לגבי הנושא של "הגשת הצעות כאמור בפסקה (2)" קיבלנו פניות שמא לא נדרשת נוכחות יועץ משפטי מאחר שמדי פעם עולות שאלות משמעותיות שרצוי.

אילנה שרון יהב: שיהיה זמין, הנוכחות שלו לא נדרשת.

אילנה שרון יהב: המכרזים האלה - - -

יצחק הרצוג: רגע, אז מה ההחלטה פה, עם יועץ משפטי או בלי?

ברוך לוברט: אנחנו ביקשנו שלא תהיה נוכחות פיזית.

ברוך לוברט: לפעמים המכרזים האלו אורכים גם מספר ימים, מספיק שיהיו שני חברים.

ברוך לוברט: עדיין קיימים שני חברי ועדה, כמובן שהייעוץ המשפטי זמין לשאלות בכל עת.

ירון גולן: המערכת גם עובדת בצורה עצמאית, היא רצה, אפילו חברי הוועדה שנמצאים שם לא עושים כלום, הם יושבים ומסתכלים על מסך שרץ.

ירון גולן: אם יש תקלה משפטית היועץ המשפטי זמין אבל אין מה לעשות שם, זה פשוט לשבת ולהסתכל על המסך.

יצחק הרצוג: השניים האלה מקבלים את ההחלטות בסוף?

ירון גולן: לא, אין החלטות.

ברוך לוברט: לא, הם רק עוקבים אחרי התנהלות המכרז ובסופו של דבר מביאים את התוצאות לוועדת המכרזים.

יצחק הרצוג: אבל עולה שאלה של תנאי סף, אין להם - - -

קריאות: לא, לא.

ברוך לוברט: לא, אני אולי אסביר על מה מדובר.

ברוך לוברט: אנחנו מדברים על מכרז ממוכן מתפתח, תיבה אלקטרונית.

ברוך לוברט: בדרך כלל המציעים מגישים קודם כל הצעות, בודקים קודם כל את תנאי הסף וניקוד איכות ורק מי שעבר את תנאי הסף מגיע לתחרות האלקטרונית.

יצחק הרצוג: יש לי שאלה, יש פה כללים של ביטחון מידע בגלל שזה ממוכן?

ירון גולן: יש אבטחת מידע במינהל הרכש, ודאי.

יצחק הרצוג: אבטחת מידע, אבטחת מחשבים?

אבי מישראל: בוודאי.

ברוך לוברט: האתר של מינהל הרכש המרכזי עומד - - -

יצחק הרצוג: יש עליהם כללים לכל אלה שפותחים, שהם לא שיחקו עם המחשב?

אבי מישראל: הם לא יכולים, אי אפשר.

ירון גולן: זה עם כרטיס אישי, זה עם "סטיק" אישי.

יצחק הרצוג: אי אפשר?

אבי מישראל: אי אפשר.

אבי מישראל: זה בדיוק הרעיון, שקיפות, בקרה, שיפור של מנגנוני השקיפות והבקרה בצורה דרמטית.

יצחק הרצוג: טוב.

יצחק הרצוג: אז מה את מציעה, שלפחות ייכתב "ככל הניתן", היועצת המשפטית?

נעמה מנחמי: אולי לחשוב על איזה רעיון שבמכרזים - - -

ירון גולן: בתור מי שיושב שם אני אומר שבאמת לא צריך את זה.

ירון גולן: מי שישב שם פעם, אין צורך.

ירון גולן: זה באמת להושיב אותנו סתם.

יצחק הרצוג: טוב, אני סומך עליהם, הם חיים עם זה כל יום.

יצחק הרצוג: הלאה, סעיף 23(א1).

נעמה מנחמי: "23(א1) הוגשה במכרז פומבי הצעה יחידה, או שנותרה הצעה יחידה לדיון לפני ועדת המכרזים רשאית ועדת המכרזים להחליט על בחירת ההצעה בהתאם לתנאי המכרז או על ביטול המכרז, ואם החליטה כאמור רשאית היא להחליט על עריכת מכרז חדש.

נעמה מנחמי: " כלומר, היא לא חייבת להוציא מכרז חדש.

יצחק הרצוג: בסדר גמור, זה הגיוני לגמרי.

אילנה שרון יהב: ומה אם קורה שעריכת מכרז חדש לא תביא תועלת?

יצחק הרצוג: די, נו, עזבו.

יצחק הרצוג: מה זה "לא תביא תועלת"?

יצחק הרצוג: אז המדינה תחליט מה היא עושה.

נעמה מנחמי: יש לך גם אפשרות למשא ומתן במצב כזה, לא?

יצחק הרצוג: חברים, מתקדמים, אנחנו מגיעים ל-31, עמוד 33.

יצחק הרצוג: מה זה "משמר כנסת" הזה?

יצחק הרצוג: מאיפה זה בא?

ברוך לוברט: זו דרישה של הכנסת.

יצחק הרצוג: מאה אחוז, אני תמיד בעד דרישות של הכנסת.

יצחק הרצוג: אוקיי, אז רק תקריאי את זה.

נעמה מנחמי: פרק ד' הוא פרק שעוסק בהתקשרויות מיוחדות, לשכת נשיא המדינה, הכנסת, משרד מבקר המדינה, ועדת הבחירות המרכזית לכנסת.

נעמה מנחמי: הבקשה היא: "וכל מקום בתקנות אלה שנאמר "משטרת ישראל" – גם "משמר הכנסת" – והכוונה היא גם כן באמת לאפשר למשמר הכנסת, כמו לרשות להגנת עדים, לקנות ציוד בלי לחשוף את שיטות הפעולה שלה.

ירון גולן: - - -

נעמה מנחמי: אתם מעדיפים את זה שם?

ברוך לוברט: לא, זה המקום.

ברוך לוברט: אם כבר אז זה המקום הנכון.

נעמה מנחמי: בסדר.

נעמה מנחמי: ולקראת הסיום, בסיפה: "ובתקנה 16(א), המילים "ובלבד שלא מתנהלת רשימה מרכזית באותו עניין על ידי החשב הכללי" – יימחקו.

נעמה מנחמי: כלומר?

ברוך לוברט: זו התאמה טכנית כדי להבהיר שבתקנה 16(א), כיוון שברור שההוראה שלא מתנהלת רשימה מרכזית באותו עניין על ידי החשב הכללי לא רלוונטית למקומות שבהם החשב הכללי לא מוסמך, כמו הכנסת או לשכת נשיא המדינה, מבקר המדינה.

נעמה מנחמי: בסדר גמור.

נעמה מנחמי: אותה בקשה יש לכם גם ב-33.

יצחק הרצוג: בדיוק, אז זה גם אותו דבר?

יצחק הרצוג: זה בסדר?

נעמה מנחמי: כן.

יצחק הרצוג: ויש לנו את אותו דבר גם ב-38(א).

יצחק הרצוג: זה בסדר, לוברט?

ברוך לוברט: כן.

נעמה מנחמי: רק עוד שני תיקונים.

נעמה מנחמי: ב-38(א), ברישה: "בכפוף להוראות פרק זה יחולו תקנות 3 עד 7" – בקשה למחוק את 8א?

ברוך לוברט: כן.

נעמה מנחמי: וב- (ב): "נוסף על האמור בתקנת משנה (א) תחול תקנה 34(5), (7), (8), (9) ותקנה 35 על תאגיד, בשינויים המחוייבים" – אלה התקנות שהוספנו היום, צריך גם להוסיף איך מפעילים אותם.

יצחק הרצוג: הגענו ל-40.

נעמה מנחמי: ב-40 יש לנו את אותו דבר.

יצחק הרצוג: מקובל.

נעמה מנחמי: ובא לציון גואל.

יצחק הרצוג: מקובל.

יצחק הרצוג: זהו.

יצחק הרצוג: חברים, אני מביא את זה להצבעה, יש למישהו עוד הערות?

יצחק הרצוג: מי בעד?

יצחק הרצוג: בעד – פה אחד

יצחק הרצוג: אני מאשר את התקנות.

יצחק הרצוג: תודה רבה לכם.

יצחק הרצוג: שעה טובה ומוצלחת למדינת ישראל.

ברוך לוברט: יש פסקה אחת בהוראת שעה.

יצחק הרצוג: יש עוד משהו?

ברוך לוברט: יש פסקה אחת בתיקון של הוראת השעה.

ברוך לוברט: הרי יש לנו גם תיקון של הוראת השעה, בסט השני יש לנו, שלא נשכח, תיקון של פסקה 13 שצריכה להימחק.

יצחק הרצוג: אז אני רוצה לראות על מה מדובר.

נעמה מנחמי: באיזו הוראה?

דורית ואג: באיזה עמוד או סעיף?

יצחק הרצוג: זה נורא מסוכן, מה נכנס פה פתאום?

נעמה מנחמי: על איזה תקנה אנחנו מדברים?

ירון גולן: בעצם לא, זה מה שאישרנו ב-14ב(א) כשמחקנו את המילה "משרדית".

ירון גולן: אני רק מבהיר שזה תיקון בהוראת שעה ולא תיקון - - -

יצחק הרצוג: היא גם כתבה את זה בשולי הסעיף.

ברוך לוברט: אוקיי, זה משהו שעשינו, סליחה.

ברוך לוברט: היא כתבה את זה בהוראה.

נעמה מנחמי: בסדר גמור, אין בעיה.

גבי שוחט: לגבי 3(14)(ב), לעניין המקרקעין, אמרנו שנחזור לזה אחר כך.

יצחק הרצוג: נכון, אתה היית צריך לתת לנו תשובה לעניין האח"מים.

גבי שוחט: יכול להיות שאנחנו נבטל את זה אבל אני מציע שאנחנו נבחן את הסוגיה הזו.

נעמה מנחמי: אז במסגרת ה-30 יום.

גבי שוחט: במסגרת ה-30 יום, נכון.

ברוך לוברט: כרגע לא נכניס את התיקון לגבי בעל תפקיד, אנחנו מדברים רק על התקנה לגבי בעל תפקיד.

יצחק הרצוג: אני רוצה רק לחדד.

יצחק הרצוג: קודם כל התקנות האלה אושרו, זה אומר שהנוסח המלוטש – תוך כמה זמן הוא יצא לדרך?

יצחק הרצוג: כי יש עוד כל מיני תיקונים שאת צריכה ללטש אותם.

נעמה מנחמי: נכון, בהקדם האפשרי.

יצחק הרצוג: מה זה "בהקדם"?

יצחק הרצוג: זה צריך להיות ימים.

נעמה מנחמי: ברור.

ברוך לוברט: אני חושב שיש הסכמה על הניסוח.

יצחק הרצוג: כן, אז יש לכם רק לבדוק כל מיני התאמות.

נעמה מנחמי: בתוך שבוע אנחנו נעביר לכם את זה.

דורית ואג: אנחנו צריכים להוציא אישור כתוב, אישור חתום, ואני מוציאה אותו ברגע שיש לי נוסח סגור.

יצחק הרצוג: בסך הכול היו - - -

ברוך לוברט: היו רק התאמות טכניות, אני חושב שאפשר תוך יום-יומיים.

יצחק הרצוג: לגמרי טכניות, זה אל"ף, ואז הם מתפרסמות בלי קשר להערה שאולי תוסיפו או לא תוסיפו, מקסימום תביאו קובץ של התאמות נוספות, נכון?

נעמה מנחמי: נכון.

יצחק הרצוג: בי"ת, נרשם לפרוטוקול שיש פה צוות משותף של שני משפטנים, מהכנסת וממשרד האוצר, כדי ללטש את ההתאמות של 5 ו-5א, את הסעיף שגבי שוחט דיבר עליו של מקרקעין לבעלי תפקיד והיה בסעיף 6 - - -

נעמה מנחמי: 16 ו-4.

יצחק הרצוג: מה שאמרנו שנעשה בדיקה של חובת עמידה בדיני עבודה לכלל הספקים ולא רק לספקים בתחום מסוים.

יצחק הרצוג: תודה רבה לכם.