ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 128, 2012-03-19 10:00

רונית תירוש: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את הישיבה ואני מתכבדת בנוכחותו ובהשתתפותו הפעילה של שר המדע והטכנולוגיה.

רונית תירוש: הנוכחות כאן של כל מי שבא במגע וב"עסקים" עם משרד המדע והטכנולוגיה, לא יודעת אם כולם אבל נמצאים פה רבים מהם, הוא דבר נדיר במחוזותינו.

רונית תירוש: זאת אומרת, משרד המדע תמיד היה כמובלעת בתוך משרד גדול יותר, בין אם זה היה חינוך, תרבות, ספורט או כל מיני וריאציות ואני חייבת לומר שבתקופת כהונתך כשר וגם מנחם המנכ"ל שלך, שניכם והצוות שלכם, אני רואה את הסמנכ"לים מגיעים לכל ישיבה, אני בהחלט רואה הבדל ניכר בין מה שהיה בשנים שחלפו לבין מה שקורה היום ואני מאד שמחה על השידרוג של הנושא, של האג'נדה, של שיתופי הפעולה הבין-משרדיים.

רונית תירוש: ודאי תדבר עליהם ואולי יש מי שאחר כך ירצה לציין מספר דברים.

רונית תירוש: הישיבה האחרונה בנושא של הצגת משרד המדע והטכנולוגיה היתה בשנת 2009 כשבראש הועדה הזו ישב חבר הכנסת מאיר שטרית מסיעתי שלי.

רונית תירוש: ואז היית – נדמה לי שהיה זה במאי 2009, בתחילת דרכך כשר, לאחר שהושבעה הממשלה אבל, כבר אז הודית לצוות המסור שלך שעידכן אותך והראה לך את רוחב היריעה של העשייה במשרד.

רונית תירוש: נאמר שם ש"לעתיד מתכננים כך וכך פרוייקטים, כאלה וכאלה שיתופי פעולה גם בקנה מידה בינלאומי" והייתי שמחה לשמוע מה קרה מאז, מה התפתח, מה התגשם, מה התרחב ואולי מה חודָש.

רונית תירוש: נמצאים אתנו גם חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי וגם חבר הכנסת שכּיבּ, תודה שהגעתם.

דניאל הרשקוביץ: נתחיל ישר עם המצגת.

דניאל הרשקוביץ: השקף הראשון ברור לכולם, מדינת ישראל –ואני מניח שאני לא מגלה סודות מדינה כשאני אומר שיש לנו גילוי מצבורי גז אבל גם בתכנון האופטימי ביותר זה יקח עוד שנתיים עד שנראה כסף מזה.

רונית תירוש: ב- 2009 אמרת פחות או יותר את אותם הדברים.

רונית תירוש: "יש לנו הון אנושי שצריך אותו לפתח ואין לנו משאבי טבע ואומרים שאולי יהיה גז".

רונית תירוש: אז הנה, מאז יש גז.

רונית תירוש: אמרת שאנחנו יושבים על מצבורי נפט, שכל השטח מסביבנו מלא נפט ואנחנו רק צריכים לחפור ולקדוח.

רונית תירוש: אתה מנבא את העתיד אז אולי תגיד שאולי יהיה לנו גם נפט או זהב.

דניאל הרשקוביץ: יש גם עבודות מעניינות, יש פצלי שמן שיכולים להיות מקור אנרגיה רציני מאד אבל בינתיים נדבר על מה שיש ומה שיש הוא יותר נכון מה שאין.

דניאל הרשקוביץ: כשמדברים על חזון משרד המדע והטכנולוגיה יש כאן מספר דברים ומן הדברים האלה נגזרים כיווני הפעולה.

דניאל הרשקוביץ: כשאנחנו מדברים על ייצור והובלת מדיניות המחקר והפיתוח בישראל צריך להבין, מדינת ישראל, שהיא באמת מעצמה מדעית טכנולוגית ותיכף נראה מספרים בנושא, מדינת ישראל היא מעצמה מדעית וטכנולוגית והדברים האלה הם תוצאה של שילוב של כוחות ושל מספר גורמים.

דניאל הרשקוביץ: יש המחקר הבסיסי שהוא מטבע הדברים מתבצע באוניברסיטאות ובמכוני המחקר, ישנו המחקר היישומי שהוא מטבע הדברים מתבצע בתעשייה ומכך גם נגזרים מקורות המימון כי האוניברסיטאות ממומנות בעיקר דרך הות"ת, חלק מקרנות של האקדמיה או קרנות מחקר אחרות, המחקר היישומי בדרך כלל ממומן על ידי הסקטור הפרטי במקרה של תעשייה והסקטור הממשלתי כשאנחנו מדברים על משרד הבטחון, המו"פ הבטחוני, שהוא אחד המפותחים בעולם וכמובן, משרד התעשיה והמסחר והתעסוקה, דרך המדען הראשי אבל, ישנו הקטע שביניהם, שימו לב, המחקר הבסיסי הוא מונע על ידי סקרנותו של החוקר, המחקר היישומי על ידי הכיוונים שמנחה התעשיה וישנו פער ביניהם.

דניאל הרשקוביץ: הפער הזה, בעולם כולו והוא גם אחת הסוגיות שמעסיקות מדינות רבות בעולם, הוא מה שנקרא technology transfer.

דניאל הרשקוביץ: השאלה היא איך אתה לוקח דברים מתחום הידע הבסיסי ומעביר אותם ליישומים ולטכנולוגיות חדשות.

דניאל הרשקוביץ: לדברים האלה צריך הרבה מאד חזון והרבה מאד דמיון.

דניאל הרשקוביץ: בעצם, הדברים האלה קובעים הרבה פעמים את הטכנולוגיות של המחר וכאן, ב'נישה' הזו, נמצא משרד המדע והטכנולוגיה.

דניאל הרשקוביץ: משרד המדע והטכנולוגיה, כשמדובר גם על עיצוב והובלת מדיניות המחקר והפיתוח בישראל וגם על ריבוי תשתיות אנושיות ופיזיות – אז הכוונה היא לזהות את אותם תחומים שיש להם חשיבות גדולה מבחינה לאומית או מבחינה אוניברסאלית ואגב, הרבה פעמים יש מיתאם גבוה בין הדברים, ולאותם דברים לנסות למצוא את קבוצות החוקרים והרבה פעמים אנחנו מצוותים יחד חוקרים מאוניברסיטאות אחרות, ליצור את התשתית.

דניאל הרשקוביץ: מהבחינה הזו יש כאן קביעת מדיניות והדברים האלה נחשבים אחד החוסנים של מדינת ישראל.

דניאל הרשקוביץ: אגב, מדינת ישראל בהקשר הזה היא המדינה שהתחילה את הננו-טכנולוגיה ביוזמות כאלו ואנחנו מובילים היום בהרבה דברים במדעי החיים ובתחומים אחרים וזה בענין של עיצוב ההובלה.

דניאל הרשקוביץ: אני חוזר ואומר, מחקר בסיסי בדרך כלל מעוצב על ידי סקרנות החוקר, מחקר יישומי על ידי מטרות התעשיה אבל אנחנו מדברים על החלק שביניהם, שהוא החלק הכי בעייתי בעולם כולו.

דניאל הרשקוביץ: זה בעצם, הייתי אומר, המדד העיקר של המשרד ואולי גם מבחינת היקף הפעילות, כי מבחינה כספית זה היקף הפעילות העיקרי.

דניאל הרשקוביץ: יחד עם זאת, אנחנו החלטנו לשנות מספר דברים.

דניאל הרשקוביץ: מתוך שהזכרת, גבירתי יושבת הראש, מתוך מודעות לכך שההון האנושי הוא בעצם ההון שמהווה את התשתית לכל הדברים האלה, אמנם משרד החינוך, כפי שאת יודעת, הוא אחראי על כל מערכת החינוך, מגני הילדים עד לאוניברסיטאות כולל, יחד עם זאת, ראינו שישנו פוטנציאל רב שעדיין לא מגיע לידי מיצוי, בין היתר בגלל הריחוק של אוכלוסיות מסוימות ממקומות מחקר.

דניאל הרשקוביץ: אגב, ריחוק יכול להיות גיאוגרפי או דמוגרפי בגלל מבנה של חברה.

דניאל הרשקוביץ: כאן משרד המדע והטכנולוגיה פועל רבות בנושא של הרחבת המודעות מבחינת אוכלוסיה.

דניאל הרשקוביץ: כאן יש שתי פעולות עיקריות או שני כיוונים עיקריים: הכיוון האחד, שאותו ירשנו ואנחנו גאים בו מאד, הוא מרכזי המו"פ האיזוריים.

דניאל הרשקוביץ: מרכזי המו"פ האיזוריים, כעשרה מרכזים, פועלים בעיקר בפריפריה, ואגב, הם לפי ההגדרה פועלים בפריפריה אבל כשאנחנו מגדירים פריפריה אנחנו כוללים גם פריפריה דמוגרפית ולכן יש לנו שלושה מרכזי מו"פ בסקטור הערבי, למשל.

דניאל הרשקוביץ: הרעיון הוא קונספט שהיום ממש זכה להכרה בינלאומית כאשר אונסק"ו מבקשת מאיתנו ליישם אותו ואנחנו הולכים יחד עם גרמניה ליישם אותו במדינות העולם השלישי בעיקר באפריקה, וכל זה בנוי על כך שמדענים שגרים בַּמָקום – לא מייבאים מדענים מחו"ל, מדענים שגרים בַּמָקום עוסקים במאפיינים של המקום כי שוב, אם הם לא יעסקו במאפיינים של המקום אז אין סיכוי למקום הזה להתפתח כמרכז מחקר - - -

רונית תירוש: איפה יש, ים המלח?

דניאל הרשקוביץ: הדוגמה תוצג מאוחר יותר.

דניאל הרשקוביץ: נגיד רק שהמרכזים מונים בדרך כלל בין שלושה לעשרה חוקרים אבל לפחות אחד מהם כבר הפך להיות מגה-מו"פ איזורי, כמו המרכז שמעסיק כמאתיים חוקרים בקרית שמונה.

דניאל הרשקוביץ: זוהי פעילות שקיבלנו.

דניאל הרשקוביץ: פעילות נוספת שאנחנו הכנסנו בנושא של הרחבת הגישה לאוכלוסיה היא פעילות בתחום החינוך הלא פורמאלי, אנחנו כאן - - -

רונית תירוש: המדענים הצעירים?

דניאל הרשקוביץ: לא רק וגם על זה יהיה פירוט מאוחר יותר.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו נכנסים בעיקר בפעילות ברשויות ובפעילויות בתכניות תומכות ועל כל הדברים האלה נוסיף דברים.

דניאל הרשקוביץ: כעקרון, אמרנו שהדברים האלה מטרתם היא עיצוב ישראל כמעצמת מדע וטכנולוגיה.

דניאל הרשקוביץ: בנושא זה אוסיף רק דבר אחד, דבר שנגיע אליו מאוחר יותר אבל אולי לא נכנס כאן ישירות, והוא הנושא של סוכנות החלל, שהיא אחד התחומים שבו מדינת ישראל יש לה הובלה מרשימה בעולם.

דניאל הרשקוביץ: סוכנות החלל שייכת למשרד המדע והטכנולוגיה ועל הדברים האלה נפרט יותר.

דניאל הרשקוביץ: דבר נוסף, שגם הוא נגזר מן התפקיד, בתור אלה שאחראים על עיצוב ההובלה של מדיניות המחקר והפיתוח בישראל ונזכיר גם את המולמו"פ, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, נזכיר עוד דבר, שישנם פרויקטים מיוחדים של הממשלה.

דניאל הרשקוביץ: ראש הממשלה לעתים קרובות מטיל עלינו –כמשרד המדע והטכנולוגיה, פרויקטים מסויימים בשאלות אסטרטגיות וכאן אני מעדיף לא להיכנס לפירוט, אולי מאוחר יותר ניגע בהם.

דניאל הרשקוביץ: רק נאמר שחלק מן הפרויקטים האסטרטגים החשובים של המדינה הוא פרויקטים שבהם לפחות בשלב הראשוני של עבודת המטה ובדיקת ההיתכנות הדברים מוטלים עלינו ואנחנו עושים אותם.

דניאל הרשקוביץ: מדינת ישראל, כמובילה מדעית, כאן בעיקר אנחנו עוסקים במדעים בסיסים, אנחנו מדברים על אחוז גבוה בעולם ב- 2010 של ישראלים, זה בערך פי עשר מחלקנו בעולם, בתחומי מחקר מסויימים כמו למשל במדעי המחשב, כאן גם המקום להזכיר שיש לנו בעיה גם בנושא של בריחת מוחות, כפי שאומר ראש ממשלתנו, שבדרך כלל עם המוחות בורחים גם חלקי הגוף האחרים אבל בכל אופן, בריחת מוחות היום היא שכשליש מן המדענים, בפקולטות המובילות בארצות הברית במדעי המחשב – הוא ישראלים, כשליש.

רונית תירוש: זה עלה.

דניאל הרשקוביץ: כן, מספר אדיר.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו במקום השלשה עשר במספר פרסומים לנפש, כאן אעיר שכשאנשים מסתכלים, הם רואים לכאורה ירידה כי בעבר היינו במקום גבוה יותר אבל, הדברים האלה, לעניות דעתי לא מצביעים על ירידה אלא להיפך, הייתי אומר שהם מצביעים במידה מסויימת על התבגרות, התבגרות של המדע פה.

דניאל הרשקוביץ: בשנים הקודמות, במדינת ישראל היה פחות או יותר רק מדע בסיסי, או התחיל מדע בסיסי, ואילו החלק של המדע היישומי עלה מאד.

דניאל הרשקוביץ: כמובן שהרבה דברים התחילו מן התעשיות הבטחוניות אבל גם מתעשיות אחרות, מטבע הדברים בתעשיות שמייצרות טכנולוגיות חדשות, מטבע הדברים שם התוצר הוא לא פרסומים אלא לטכנולוגיות אבל שם עלה חלקנו גורפת ולכן, כשמסתכלים על הסכום הכולל אז אין כאן ירידה.

דניאל הרשקוביץ: ישראל משקיעה במדע, ב 2010 משקיעה במו"פ 4.4% מן התמ"ג ואפילו קצת יותר, זה לא כולל את ההשקעה במו"פ הבטחוני.

דניאל הרשקוביץ: זה כולל כמובן את ההשקעה של הסקטור האזרחי אבל זה קיים בעולם כולו.

דניאל הרשקוביץ: המקום השני הוא פינלנד עם 4% שהם בעצם 3.7%, גם פינלנד, גם שבדיה וגם ארצות הברית מתחרות על המקום השני.

דניאל הרשקוביץ: אגב, אבסולוטית, אנחנו כמו ארצות הברית.

דניאל הרשקוביץ: כמובן ששה ישראלים שקיבלו פרס נובל במדעים בעשור האחרון, ארבעה בכימיה, הרשקו, צ’חנובר, עדה יונת ודן שכטמן, שניים בכלכלה, וכמובן בכלכלה מר אומן.

דניאל הרשקוביץ: שוב, מספרים, כדי לראות בשטחים בעולם איפה מדינת ישראל נמצאת במקומות שונים, במלים אחרות ישראל היא מובילה.

דניאל הרשקוביץ: כאן כמובן זה לא משרד המדע שטופח לעצמו על השכם אלא מדינת ישראל כולה.

דניאל הרשקוביץ: מכאן אנחנו מגיעים למקומו של משרד המדע והטכנולוגיה במפת המחקר והפיתוח.

דניאל הרשקוביץ: כפי שציינה יושבת הראש שהיתה פעם גם מנכ"לית משרד החינוך וזה היה ללא מדען, הספורט והחינוך בלע את המדע מסיבות ברורות כי הספורט והתרבות הם מטבע הדברים יותר פופוליסטיים.

דניאל הרשקוביץ: כשקיבלנו את המשרד לפני שלש שנים התקציב היה - - -

רונית תירוש: אמרתם אז, ש2.9% זה התקציב הכללי.

דניאל הרשקוביץ: אומר כך: הוא לא היה מספיק כדי לכסות את חובות והתחייבויות העבר.

דניאל הרשקוביץ: אני זוכר שנפגשתי עם מי שהיתה מנכ"לית והיא אמרה: אין לך מה לעשות שם.

דניאל הרשקוביץ: ברוך השם מאז הכפלנו ושילשנו את התקציב, אני לא כולל את הדברים שנוספו כמו התקציב המיוחד שעסק בתחום החלל, לא כולל גם דברים שהוספו והם אולי לא חלקים אינטגרליים של המשרד כמו האשרות שהוסף עלי, ללא הדברים האלה הכפלנו ושילשנו את התקציב באופן שאיפשר מבנה מחודש והשקעות מחודשות שאיפשרו לעשות תנופה במספר כיוונים.

דניאל הרשקוביץ: כאן נציע שהמנכ"ל יתאר את הצורה שבה הוא מנהל את המשרד ואשמור לי את הזכות להתערב בדברים.

רונית תירוש: הזכרת פעמיים את סוכנות החלל, מונה מנכ"ל חדש, מנחם קידרון, אנחנו מברכים אותך, מאחלים לך הצלחה וגם מתקנאים בך.

מנחם קדרון: חן חן.

דניאל הרשקוביץ: הוא יציג את הנושא של סוכנות החלל.

דניאל הרשקוביץ: אם כבר הזכרתם מינוי חדש אז מאחר והנושא הראשון כאן הוא המדען הראשי מונה גם מדען ראשי חדש למשרד.

רונית תירוש: בהצלחה רבה!

אודי גזית: תודה רבה.

דניאל הרשקוביץ: משנה לנשיא למחקר באוניברסיטת תל אביב.

מנחם גרינבלום: בוקר טוב כולם, צהרים טובים.

מנחם גרינבלום: אני אשתדל להיות ממוקד בנושא של מיקומו של משרד המדע והטכנולוגיה אבל כפי שהבחנתם וראיתם, תוך כדי הדברים אנחנו מנסים לעשות חדשנות ולהביא את הטובים והמקצוענים ביותר אל משרד המדע והטכנולוגיה.

מנחם גרינבלום: כשאנחנו מסתכלים שמדע תמיד צריך להסתכל לזמן ארוך.

מנחם גרינבלום: זה לפעמים פועל לטובתנו ולפעמים לרעתנו אבל אנחנו מסתכלים קדימה, לכן אנחנו רואים את התפקיד שלנו כמחולק לשלושה חלקים: השפעה בנושא של מדיניות, ביצוע מו"פ ונושאים שהם חוצי תחומים.

מנחם גרינבלום: כרגע אפתח בענין המדען הראשי של הממשלה וזה נושא של המולמו"פ, כולנו יודעים שיושב ראש המולמו"פ הוא פרופ' איציק בן ישראל, שגם מונה בתקופת השר הנוכחי ואלה עוד דברים שמקובלים במקומותינו, להביא אנשים כאלה, ואנחנו בחרנו את האנשים הטובים ביותר.

מנחם גרינבלום: אני חושב שאיציק עושה עבודתו נאמנה.

מנחם גרינבלום: הכוונה היא להוביל נושאים שהם חוצי משרדים הקשורים 'נטו' למדע וטכנולוגיה.

מנחם גרינבלום: כמובן שיש לנו פורומים שהם בראשותו של השר, יש לנו פורום קבוע של המדענים הראשיים שהמדען הראשי שלנו עושה עם כל המדענים הראשיים של משרדי הממשלה האחרים, ישנו פורום מובילים שמתקיים אצל השר, בכל תקופה של כחודשיים יש פורום והשר – ניתן לו דווקא להרחיב על פורום מובילים, זה דבר שקרוב מאד ללבו וכמובן פורום של סגני שרים לענייני מחקר.

מנחם גרינבלום: הדברים האלה שאני אומר היו קיימים בתיאוריה ואנחנו מיישמים אותם במציאות.

דניאל הרשקוביץ: פורום מובילים היה רעיון של קודמי בתפקיד, רעיון משותף שעלה בישיבה הראשונה שלנו יחד.

דניאל הרשקוביץ: מאחר שיש גורמים שונים שעוסקים במחקר יש חשיבות רבה מאד לתיאום, לקואורדינציה אז לקחנו פורום שהוא מכובד מאד, של מובילי מדע בישראל: נשיאת האקדמיה הישראלית למדעים, יושב ראש הות"ת, המדען הראשי של המשרד שלנו, המדען הראשי של משרד התמ"ת, ראש מפא"ת, המחקר והפיתוח הבטחוני, יושב ראש הפורום, סגני הנשיאים למחקר באוניברסיטאות וכמובן יושב ראש המולמו"פ.

דניאל הרשקוביץ: במלים אחרות, כל האנשים שעומדים בראשי הגופים שקשורים למחקר במדינת ישראל, הן מן המחקר הבסיסי –האקדמיה והות"ת והן מן המחקר היישומי, הזכרנו את מפא"ת, את המדען הראשי של התמ"ת והן המולמו"פ וסגני הנשיאים למחקר שגם הם קשורים כמובן למחקר הבסיסי.

רונית תירוש: מהם התוצרים המצופים מן הפורום הזה?

דניאל הרשקוביץ: הפורום הזה הוא פורום של קוארדינציה.

דניאל הרשקוביץ: בדרך כלל כל אחד מן הגופים שהזכרנו יש לו דרך לקבוע את המדיניות שלו אבל, מה שקורה ומייחד את הפגישות הוא שבכל פגישה אחד מן הגורמים השותפים – או לפעמים גם גורם אחר שאנחנו מביאים מציג נושא, כדי שכולם יהיו מודעים למה שעושים אחרים.

דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה, אגב, לא רק שהם עוזרים למנוע כפילויות אלא פשוט מאפשרים גם לאגם מידע כי בסך הכל ישנה חפיפה מסויימת וכולם לומדים על מה שעושים כולם.

דניאל הרשקוביץ: ממילא גם כולם יכולים להוסיף ונותנים הערות חשובות.

דניאל הרשקוביץ: המפגשים האלה הם מרתקים.

רונית תירוש: באיזו תדירות?

דניאל הרשקוביץ: מתקיימים בתדירות של בין חודש לחודשיים.

דניאל הרשקוביץ: מעבר לתועלת בקואורדינציה הם גם מחזקים את הקשרים האישיים בין האנשים האחראים בגופים השונים ומכאן גם נגזרים שיתופי פעולה.

דניאל הרשקוביץ: נעיר גם שרוב הגופים שהזכרנו מקיימים שיתופי פעולה בנקודות כאלו ואחרות אבל, זו הזדמנות להפגיש את הראשים שלהם שידונו יחד במפגשים.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו גאים בכך, זה רעיון יוצא מן הכלל שמניב מפגשים מרתקים ומועילים.

רונית תירוש: האם יש גם פורום למדענים של משרדי הממשלה?

דניאל הרשקוביץ: פורום המדענים הראשיים קיים על פי חוק.

דניאל הרשקוביץ: על פי חוק בכל משרד צריך להיות מדען ראשי.

דניאל הרשקוביץ: כל המדענים הראשיים, כל מדען ממונה על ידי השר המתאים אבל, בהתייעצות עם שר המדע והטכנולוגיה זאת אומרת, אנחנו אמורים לאשר את כל המדענים.

דניאל הרשקוביץ: כל המדענים האלה מהווים פורום שמי שעומד בראשו מבחינה פורמאלית הוא שר המדע והטכנולוגיה ומעשית, בדרך כלל, את הפגישות מתאם המדען הראשי של משרד המדע והטכנולוגיה.

מנחם גרינבלום: שמענו קצת על הועדות וראינו את ההתלהבות של השר, זה דבר שאנחנו רואים בו תועלת.

מנחם גרינבלום: כולם מבינים שלפעמים קשר אישי פותר המון דברים שנתקעים במערכת.

מנחם גרינבלום: בין היתר, ההצלחה הגדולה של משרד היא היכולת שלנו לפתור בצורה מושכלת ושקטה חלק מן הבעיות והאגו שקיים בכל אחד מאתנו.

מנחם גרינבלום: לעניין המולמו"פ - אנחנו רואים פה חשיבות גדולה ועזרה.

מנחם גרינבלום: חלק בלתי נפרד ממשרד המדע והטכנולוגיה.

מנחם גרינבלום: במהלך החודש הקרוב השר יופיע בוועדת שרים לענייני מדע, הוא יציג את הדוח של המולמו"פ לשנת 2011, אנחנו כבר בשלבים סופיים של הכנת הדוח וכאן המקום לציין שכל המידע שאנחנו מקבלים הוא בעזרת המולמו"פ, אחרת לא היינו נחשפים למידע.

מנחם גרינבלום: בחרתי כאן להציג שקף שמראה מה נקראת דוברות מדיה בנושא המולמו"פ וכאן הייתי רוצה להרחיב משך מספר דקות על מנת שכולנו נבין במה מדובר.

מנחם גרינבלום: יש את הדוח שאומר שמדינת ישראל היא בין הגבוהות בעולם במספר הזכאים לתואר שלישי.

מנחם גרינבלום: ומהם גבוהים?

מנחם גרינבלום: אנחנו מספר חמש בין מדינות ה- OECD ובמדינת ישראל יש לנו כחמישה בעלי תואר דוקטור מתוך אלף אנשים באוכלוסיה ואנחנו נמצאים במקום מעולה.

מנחם גרינבלום: רק כדי לשבר את האוזן בארצות הברית יש 2.3.

מנחם גרינבלום: מבחינת מדען לנפש, ברמת דוקטור או דוקטורנט, ברמת מדען, מתואר דוקטור ומעלה, אנחנו נמצאים במקום חמישי ב- OECD.

מנחם גרינבלום: ארחיב ואדייק, כדי לשבר את האוזן, לגבי המקום שאנחנו נמצאים והחלוקה בין נשים לגברים.

מנחם גרינבלום: קיבלנו את כל הנתונים וזו עבודה חדשה שנעשתה.

מנחם גרינבלום: כפי שציינתי אנחנו מקום חמישי, יש מדינה חריגה שהיא שווייץ, ששם יש 18 דוקטורים על כל אלף איש באוכלוסיה אבל, שם הם לא עוסקים במדע וגם לוקחים שם גם בני שבעים ומעלה וגם כל מי שעוסק או עסק ברפואה.

מנחם גרינבלום: חשוב לציין שאם אנחנו מסתכלים על הנשים –הנשים מהוות בארץ - - -

רונית תירוש: איך מגדירים מדען?

מנחם גרינבלום: מדען בעקרון מוגדר כמי שיש לו לפחות תואר שלישי ועוסק במחקר.

מנחם גרינבלום: מהנדס מחקר ובעל תואר phd.

רונית תירוש: האם זה לא קשור למספר פרסומים?

מנחם גרינבלום: התארים עצמם קשורים למספר פרסומים.

מנחם גרינבלום: על מנת לקבל דוקטורט יש לפרסם מספר פרסומים.

דניאל הרשקוביץ: השאלה היא טובה ונעיר כך.

דניאל הרשקוביץ: בפועל, ולכן אני אומר הנתון המעוות לגבי שוויץ, בפועל, בשווייץ, מקובל שאנשים מקבלים תואר דוקטור אבל, אחוז גבוה מהם לא עוסק במדע, זאת אומרת שהוא יכול להיות בנקאי ולא במחלקת המחקר של הבנק אלא בנקאי או כל עובד אחר שיש לו תואר דוקטור.

דניאל הרשקוביץ: לכן ההגדרה הזו היא לא הגדרה מדוייקת כי כשאנחנו מסתכלים על עיסוק במחקר ועיסוק במדע אחת הדרכים לבדוק היא תוצרים כמו מאמרים.

דניאל הרשקוביץ: וכאן אנחנו רואים את מקומן האמיתי של הארצות השונות.

מנחם גרינבלום: כאן אני רוצה לעשות אבחנה’ בין נשים לגברים ולראות מה אנחנו עושים כמשרד ולשאול על סמך התוצאה הזאת, מה אנחנו רוצים לעשות וכיצד אנחנו יכולים להשפיע.

מנחם גרינבלום: 57% מן הגומרים תואר שלישי במדינת ישראל הם נשים, 43% הם גברים זאת אומרת, 33% המסיימות הן נשים, יותר מאשר גברים.

מנחם גרינבלום: כשאנחנו מגיעים אל המקצועות המדוייקים שאנחנו מדברים עליהם הכל מתהפך ואז אנחנו רואים תופעה לפיה פחות מ 28% הם נשים ו 74% הם גברים.

רונית תירוש: נמצאים פה תלמידים מבית הספר על שם הרצוג בחולון.

רונית תירוש: בוקר טוב לכם.

רונית תירוש: כיתה י"ב.

רונית תירוש: כמה מן הבנות לומדות ברמה של חמש יחידות מתימטיקה?

רונית תירוש: שלש.

רונית תירוש: כמה בנים בחמש יחידות מתימטיקה?

רונית תירוש: שני בנים מכל השכבה.

רונית תירוש: אתם צריכים להסביר את זה.

רונית תירוש: שני בנים?

רונית תירוש: כמה בנות מכל השכבה?

קריאה: חמש או שש.

רונית תירוש: כמה בנים בפיזיקה בשכבה?

קריאה: אחד.

רונית תירוש: האם מישהו יכול להסביר את זה?

קריאה: בבית הספר שלנו, בגלל התכנית החדשה, רוב השכבה היא ברמה של שלש יחידות מתימטיקה ואין לנו אפשרות להשלים לארבע יחידות בי"ב גם אם אנחנו רוצים כי זו תכנית חדשה.

רונית תירוש: אבל התכנית החדשה התחילה בזמני.

רונית תירוש: אני מדברת על שיטת הצבירה לפיה עולים משלש יחידות לארבע ולחמש.

קריאה: אם אנחנו בשלש יחידות.

קריאה: אני התחלתי עם חמש, ירדתי לארבע ואז ברגע ששינו את התכנית אז הייתי צריכה ללמוד ברמה של שלש אבל שינו את התכנית כשהייתי בי"א ולא יכולתי בי"ב להשלים לארבע יחידות.

אודי גזית: זה הכשל הגדול.

רונית תירוש: 'דור המדבר' שחלקו סובל מזה.

מנחם גרינבלום: אחר כך נרחיב על זה.

מנחם גרינבלום: אחרי שקיבלנו את הדוחות הללו הגענו למסקנה שאנחנו צריכים לתת עדיפות מתקנת לנשים בכל המיגזרים במדעים.

מנחם גרינבלום: כל מה שאנחנו עושים הכל הוא בתיאום מוחלט ומלא עם משרד החינוך על מנת לא לדרוך על אף אחת מן היבלות וכאן אני רוצה לשבח את דלית מנכ"לית משרד החינוך שמשתפת פעולה אתנו בצורה מדהימה.

מנחם גרינבלום: אתן דוגמאות.

מנחם גרינבלום: למשל, היה שבוע שעבר יום המדען ובשיתוף פעולה עם משרד החינוך היו פרופסורים בגני ילדים, מגן חובה נתנו את הגירויים וזו היתה הצלחה בלתי רגילה.

מנחם גרינבלום: היינו במאה ישובים בארץ עם מאה פרופסורים שהסתובבו, כולל השר עצמו, שהיה בגן ילדים.

דניאל הרשקוביץ: אני חייב לספר אנקדוטה.

דניאל הרשקוביץ: באחד משני הגנים שאלתי את הילדים על יום ההולדת ה 133 של מישהו.

דניאל הרשקוביץ: אמרתי להם: היה מישהו שהוא כבר לא חי ואם הוא היה חי היום הוא היה מאד זקן, היה בן 133.

דניאל הרשקוביץ: היה מדען מפורסם.

דניאל הרשקוביץ: האם מישהו יודע מי זה היה?

דניאל הרשקוביץ: אז חצי מהילדים ישר צעקו: ביבי נתניהו.

דניאל הרשקוביץ: אז אני לא יודע אם יש מודעות מדעית אבל יש מודעות פוליטית גבוהה.

דניאל הרשקוביץ: בגן השני – שהיה גן מדעי שם קיבלתי תשובה יותר קרובה, שם אחד הילדים ישר צעק: אריק איינשטיין.

מנחם גרינבלום: מה שאני רוצה לציין כאן בענין הזה, על סמך הדוח של המולמו"פ, וארחיב אחר כך על מה שאנחנו עושים בנושא של מדען לקהילה, בעיקר בשלושה מיגזרים, דיברנו על בני מיעוטים, על חרדים ועל נשים בלי לפגוע באף אחד, ללא כל קשר, נפרט על כך יתר מאוחר.

מנחם גרינבלום: אנחנו חוזרים לתשתיות לאומיות.

מנחם גרינבלום: משרד המדע –יחד עם משרדים אחרים עוסק הרבה מאד בכך.

מנחם גרינבלום: המדע הוא בעצם, כמו שאת ציינת, כח מקצועי פוטנציאלי כלכלי כללי באותם תחומים, עם יתרון יחסי לישראל.

מנחם גרינבלום: אנחנו לא יכולים, כמדינה קטנה, להיכנס לכל התחומים אז בחרנו לעצמנו ארבעה תחומים עיקריים שבהם נעשה את המכסימום.

מנחם גרינבלום: מדברים כרגע על מיחשוב מתקדם, מדעי הים והמים, מדעי המח והאנרגיה, עם דגש על תעבורה, בהתאם להחלטת הממשלה, אותה אנחנו רוצים לממש ולתת.

מנחם גרינבלום: יש לנו במשרד זכות גדולה לתת את פרס ראש הממשלה בסכום מאד מאוד מכובד של מליון דולר למצטיין.

מנחם גרינבלום: אנחנו מקווים שאנחנו נעשה את זה בהקדם.

רונית תירוש: האם יש מדען שלנו שקיבל לאחרונה פרס בנושא מדעי המחשב?

דניאל הרשקוביץ: כמובן.

דניאל הרשקוביץ: הוא יושב בארצות הברית.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו קרובי משפחה.

דניאל הרשקוביץ: בנו היה העיתונאי דניאל פרל שנמצא איראן.

דניאל הרשקוביץ: בכל אופן הוא זכה עכשיו בפרס טיורינג שנחשב פרס נובל במדעי המחשב.

דניאל הרשקוביץ: במדעי המחשב אין פרס נובל וזה נחשב פרס הנובל של מדעי המחשב.

דניאל הרשקוביץ: אז התשובה היא כן ואגב, אעיר, כשמדברים כאן על עדיפויות והזכיר המנכ"ל את המיחשוב המתקדם או את מיחשוב העל, את מדעי המים, המח והאנרגיה, בדגש על רק תחבורה, רק מילה אחת ואומר כך, המיקוד אצלנו נקבע כל שנה מחדש.

דניאל הרשקוביץ: מה הענין?

דניאל הרשקוביץ: הענין הוא לראות את אותם התחומים שבהם אנחנו רואים שיש מקום לקידום ולקדם אותם.

דניאל הרשקוביץ: ברגע שקידמנו אנחנו יכולים להמשיך לתחומים אחרים אז אם בעבר זה היה ננו טכנולוגיה אז למרות שאנחנו עדיין קשורים אליה אין צורך היום לתת לזה עדיפות כי היום היא נעה בכוחות עצמה.

דניאל הרשקוביץ: או במדעי החיים למשל, חקר תאי גזע, גם כאן אנחנו לא צריכים לקדם.

דניאל הרשקוביץ: לגבי אנרגיה, כאן נאמר שפה מן הבחינה הזאת, מדינת ישראל שוב, זה ענין של חזון והובלה.

דניאל הרשקוביץ: ראו, בעולם כולו מדברים על תחליפי אנרגיה, הבעיה ידועה.

דניאל הרשקוביץ: כולם מדברים על אנרגיות סולריות ואנרגיות רוח ואנרגיות מן הים וכו', וכל הדברים האלה – ברור שהם חשובים אבל, מה שבעולם כולו פחות או יותר לא שמו לב אליו והוא שגם נמצא ואגב, גם אנרגיה גרעינית, שנושבת לתחליף הכי נקי והכי טוב אבל בעצם, בהרבה מקומות לא שמים לב לכך שגם אם נמצא מקורות אנרגיה חלופיים לאנרגיה חשמלית, זה יפתור רק 20% מן הבעיה כי 80% מצריכת האנרגיה בעולם היא על ידי התחבורה.

דניאל הרשקוביץ: מאחר וזה לא ישים להחליף את כל המכוניות אז מעשית צריך להשקיע במציאת תחליפי נפט ומדינת ישראל מן הבחינה הזאת היא בין המובילות בעולם.

דניאל הרשקוביץ: סליחתך.

מנחם גרינבלום: נכון מאד ובהתאם להחלטת ממשלה, הוקצו לעשר השנים הקרובות מיליארד וארבע מאות מליון שקלים לטובת הפרוייקט הספציפי הזה של מציאת תחליפי נפט לתחבורה, וכפי שהשר ציין, אנחנו, ביחד עם משרדי המשלה אחרים מקדישים לזה הרבה זמן ותשומת לב ופה המקום לומר שכל מי שחושב שיש לו רעיון הכי זדוני והכי פראי, אנחנו תמיד מוכנים לשמוע אותו בתנאי שהוא בסופו יהיה יישומי וכלכלי.

רונית תירוש: מה גובה התקציב של המשרד?

מנחם גרינבלום: גובה התקציב של המשרד – בשנת 2012 נעבור את המאתיים מליון שקל, לא כולל תקציב שקיבלנו לנושא של החלל שהוא 180 מליון שקלים נוספים.

רונית תירוש: עם כמה התחלתם?

מנחם גרינבלום: פחות ממאה.

מנחם גרינבלום: כל המשרד כולו פחות ממאה.

מנחם גרינבלום: מה שאנחנו נציין, אם נתבקש, נציין מה כתבנו בתכניות העבודה לשנת 2013.

מנחם גרינבלום: גם לכך נוכל לתת תשובות.

מנחם גרינבלום: אדבר על מרכזים של ציוד.

מנחם גרינבלום: כפי שכולכם יודעים יש מה שנקרא "תלם", תלם הוא איחוד של משרדי ממשלה ואני אגיד מי השותפים:

מנחם גרינבלום: יושב ראש הפורום הוא פרופ' יעקב זיו שהיה יושב ראש האקדמיה למדעים שכולנו מכירים אותו, יושב ראש ות"ת עמנואל, אופיר, המדען הראשי של התמ"ת, אבי חסון, עבדכם הנאמן וגם סגנו של ראש אגף תקציבים באוצר, יוני רגב.

מנחם גרינבלום: זה הפורום שנכנס בזמנו לננו טכנולוגיה וכל רעיון שמגיע לשולחן אנחנו עושים עליו איגום משאבים ומי שמתאים ביותר הוא זה שמנהל את הפרוייקט.

מנחם גרינבלום: וכאן אני יכול להגיד בגאווה של אזרח המדינה גם אם פחות מזו של מנכ"ל משרד המדע, על פרוייקט שנקרא בנק הרקמות.

מנחם גרינבלום: אנחנו שותפים אמיתיים בבנק הרקמות, השותפים האחרים היו יחד אתנו, והוטל עלינו להוביל את הנושא של בנק הרקמות.

מנחם גרינבלום: אחרי בדיקה שעשינו במשרד אמרנו שמי שיכול להוביל את זה הוא משרד הבריאות, אז בניגוד למה שמקובל בבית ספרנו נתַנו למנכ"ל משרד הבריאות והוא זה שמוביל כמעט בלעדית את כל מה שקשור לבנק הרקמות.

מנחם גרינבלום: המדען הראשי ששם היום, הוא היה המנכ"ל הקודם והיום הוא המדען הראשי של משרד הבריאות.

מנחם גרינבלום: למרות שהם לא מממנים אנחנו מממנים את כל הפרוייקט.

מנחם גרינבלום: אני אומר את זה הדברים האלה כי זו הסיבה שאת שומעת על משרד המדע שמסתכלים עלינו אחרת ואנחנו מקבלים מטלות ופוקחים את העיניים כדי לראות האם משרד המדע הוא זה שצריך לעשות, כי בסופו של ענין צריך לספק את הסחורה והסחורה היא לאזרחי מדינת ישראל פרופר.

מנחם גרינבלום: במקרה הזה ברור שמשרד הבריאות צריך לעשות את זה אז העברנו את הכל למשרד הבריאות.

מנחם גרינבלום: כל חברי הועדה קצת הופתעו כולל הקולגות שלי במשרד, אמרתי - - -

רונית תירוש: האם אבי ענתי היה?

מנחם גרינבלום: אבי לא היה, אבל זה לא שייך לנושא.

מנחם גרינבלום: נושא נוסף שאנחנו מקדמים עכשיו הוא קרינה בלתי מייננת ושוב, בשיתוף עם משרדי הממשלה, המשרד להגנת הסביבה עם משרד הבריאות, זה נושא שאנחנו מובילים.

מנחם גרינבלום: היתה החלטת ממשלה שהיתה תקועה ובשנת 2012 כבר מריצים את הנושא של קרינה בלתי מייננת.

מנחם גרינבלום: זה נתון מעניין - - -

ענת לוי: דרישה של ועדת המדע.

מנחם גרינבלום: אני יודע וזה מבוצע.

מנחם גרינבלום: זה מתבצע.

מנחם גרינבלום: לא יבוצע בעתיד אלא מבוצע.

מנחם גרינבלום: אני מציג כאן שקף שהוא מאד מעניין, כי תמיד שואלים על כך שהמדינה משקיעה בתשתיות מדעיות ובסופו של ענין מבחינה כלכלית: מה יוצא לנו?

מנחם גרינבלום: זה שקף הניתוח של התקופה של עד 2004 וכאן המקום לציין שאנחנו בודקים עכשיו את עשר השנים הקרובות 2000-2010 כדי לראות לגבי השקעות במחקר ובתשתית שעשינו – מה התוצאות?

מנחם גרינבלום: כמה חברות חדשות הוקמו?

מנחם גרינבלום: מה הפטנטים ומה היישומים?

מנחם גרינבלום: וזה דוח שקיבלנו דרך המולמו"פ כמוסד נאמן.

מנחם גרינבלום: מעניין לראות מה התוצאות.

מנחם גרינבלום: אנחנו בודקים בימים האלה מה קרה בעשר השנים האחרונות ביחס לתוצאות אחרות.

מנחם גרינבלום: כשאנחנו מדברים על עדיפות לאומית של התשתיות המדעיות במדינת ישראל אז אנחנו רואים את כל המיגזרים שנמצאים כאן ואם אני מסתכל על הפרופ' הראשון שישנו כאן הוא בן מיעוטים משפרעם שעשה אקזיט בצורה בלתי רגילה במחקר ובפיתוח שנעשה במו"פ האיזורי בגליל ואנחנו גאים בו.

מנחם גרינבלום: גאים בו תרתי משמע ויש לנו גם מעבדה במיגזר החרדי.

שכיב מוראד שנאן: הוא לא משפרעם.

מנחם גרינבלום: המו"פ שלו היה משפרעם.

שכיב מוראד שנאן: הוא מהכפר שלי.

מנחם גרינבלום: לא רק שהוא מהכפר שלך, הוא היום גם יושב ראש הועדה שלנו לבחירת תחומים.

שכיב מוראד שנאן: איש מדהים ומקסים.

מנחם גרינבלום: נכון אבל הוא עשה את זה במו"פ בשפרעם.

מנחם גרינבלום: נעבור אל השקף הבא.

מנחם גרינבלום: הנושא המהותי האחר שיש לנו כאן הוא שיתוף פעולה בינלאומי במדע.

מנחם גרינבלום: במדינת ישראל, משרד המדע מוביל את כל קשרי החוץ עם ארגונים במרחב הבינלאומי עם קשרים דו לאומיים ותשימו לב כאן, אנחנו יכולים לראות חמש עשרה מדינות שבהן יש לנו שיתופי פעולה והם מאד פוריים.

מנחם גרינבלום: שוב, מי שזוכר את ההיסטוריה של משרד המדע אז אנחנו כאן עומדים להגיע לתקציב שהוא פי ארבע ממה שהיה כשקיבלנו את המשרד, זה חלק מן הדברים שהמשרד צריך להיות ממוקד בהם.

דניאל הרשקוביץ: נבהיר כאן שקשרי מדע שהמשרד אחראי אליהם הם קשרי מדע בין מדינות כלומר, אלה לא קשרי מדע ספציפיים בין אוניברסיטה אחת לאחרת.

דניאל הרשקוביץ: קרנות המדע וקרנות המחקר שותפות בו.

מנחם גרינבלום: אנחנו רואים כאן חמש עשרה מדינות כמו שציינתי ולא מזמן, לפני כחודשיים, חתמנו גם עם צ'כיה על שיתוף פעולה מדעי, יש לנו עם צרפת, גרמניה, יפן וסין ועכשיו אנחנו מקדמים שיתוף פעולה עם אוסטרליה.

מנחם גרינבלום: הדבר החדש שכנראה יהיה בתקופה הקרובה הוא עם האיחוד האירופאי, פעילות נוספת גם עם ארצות הברית.

מנחם גרינבלום: כאן אני רוצה לגעת בפרוייקט - - -

דניאל הרשקוביץ: אחת התכניות המאוד מאוד גדולות, היא תכנית המסגרת השביעית עם האיחוד האירופי.

דניאל הרשקוביץ: תכנית מאד כבדה.

רונית תירוש: האם כך היא נקראת?

דניאל הרשקוביץ: כך היא נקראת, המסגרת השביעית.

דניאל הרשקוביץ: היא באה אחרי הששית ואחרי החמישית וכן הלאה.

דניאל הרשקוביץ: זו תכנית שיש בה המון כסף ומה שקורה הוא שכל מדינה תורמת כסף לפי מפתח מסוים ואז כולן מתחרות על הכספים ומענקי המחקר.

דניאל הרשקוביץ: עוצמתה של מדינה נקבעת בתכנית הזו על פי אחוז הזכייה, ומה אחוז הזכיה?

דניאל הרשקוביץ: מאחר שכל אחת מקבלת לא לפי מה שהיא תרמה אז יש כאלו שמקבלות פחות ממה שתרמו ויש כאלה שמקבלות יותר אבל המדינה שאחוז הזכייה שלה הוא הגבוה ביותר –והוא מעל 200%– היא מדינת ישראל.

דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת אנחנו מקבלים יותר מכפול ממה שאנחנו תורמים.

מנחם גרינבלום: 400 מליון שקל.

דניאל הרשקוביץ: כן, זה דבר חזק מאד.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין, הודות לקשרים מיוחדים שפיתחנו, גם לראשונה, דבר שלא היה מקובל באיחוד האירופאי כי באיחוד האירופי, ועדת ההיגוי של התכנית מורכבת משרי המדע של האיחוד האירופי ואגב, הם כבר מדברים על תכנית האיחוד הבאה שלא תיקרא המסגרת השמינית, אלא היא תיקרא תכנית vision, חזון עיסקי, horizon, אופק 20:20.

דניאל הרשקוביץ: היא התכנית החדשה אבל לראשונה, זה התחום היחידי בקשרים של מדינת ישראל עם האיחוד האירופי שאני, כשר המדע והטכנולוגיה של מדינת ישראל, למרות שאנחנו לא חברים באיחוד האירופי , זומנתי להיות חלק מוועדת ההיגוי של התכנית הזו וזה בזכות מעמדנו מיוחד.

אודי גזית: ברשותך אציין משהו לגבי מדינת ישראל, הקהילה האירופית פירסמה רשימה של חמישים אוניברסיטאות המובילות מתוך אלפי אוניברסיטאות שמתמודדות ומתוך החמישים יש ארבע ישראליות, האוניברסיטה העברית, תל אביב, טכניון ומכון ויצמן.

אודי גזית: אין לזה אח ורע באירופה.

מנחם גרינבלום: בקשרי חוץ בינלאומיים אנחנו עובדים בשיתוף מלא עם משרד החוץ כאשר יש לנו מנגנון שלפיו אנחנו עושים את כל הדברים בתיאומים על מנת שלא נחרוג ממינהל תקין.

מנחם גרינבלום: אציין שגם הצלחנו להגיע עם מדינות אחרות להסכמה לשיתופי פעולה בעדיפות הלאומית שלנו בנושא המחקרים, אם זה במדעי הים או דברים שאנחנו באים ומציעים, יש לנו שיתוף פועלה עם חלק גדול מן המדינות בתחומים שאותם אנחנו בוחרים.

מנחם גרינבלום: יש נושא שנקרא פרוייקט sesame, שהוא פרוייקט מאד מעניין.

מנחם גרינבלום: הוא נמצא בירדן, שותפות בו כל מיני מדינות "מוזרות" ויש שם שיתוף פעולה עם איראן, עם טורקיה - - -

ענת לוי: האם זה לפרוטוקול?

מנחם גרינבלום: כן, זה לפרוטוקול, הכל לפרוטוקול - - -

דניאל הרשקוביץ: אלה דברים ידועים.

מנחם גרינבלום: כל מה שאני אומר הוא לפרוטוקול.

מנחם גרינבלום: פקיסטן וכווית ויש לנו גם את הפלשתינאים וקפריסין, אני רק רוצה להגיד לכולם שכתוצאה מכך ששותפים אחרים ראו אותנו שותפים שאנחנו באמת מדענים ועוסקים במדע פרופר, זה עזר לנו להיכנס לזה שלא נתבלבל, אנחנו רוצים להיות חברים בנושא, יושבת כאן הגברת ממשרד החוץ ומהנהנת בראשה כי זה נכון.

מנחם גרינבלום: כתוצאה מכך שהינו שותפים בפעילות הזו –ואנחנו בשלב ביניים שם, לפני היותנו חברים סופיים, הפעילות שלנו בססמי, כולל השקעה מהותית שאנחנו אמורים לעשות בפרויקט, עזרה לנו להיכנס לדברים האלה ואני מצטט את השר שיושב לימיני שאומר שהמתימטיקה , הפיזיקה והמדע הם שפה בינלאומית.

מנחם גרינבלום: אנחנו רואים את זה בכל המקומות ובכל המפגשים.

מנחם גרינבלום: קודם צויינו תחליפי הנפט לתחבורה ואני תמיד מצטט את השר: שישנן שתי מדינות אתן אנחנו מיליארד וחצי שותפים, יש לנו אותה בעיה ואנחנו רוצים לפתור אותה, אנחנו והסינים, בנושא של התחבורה אנחנו עומדים באותו הסטטוס כמותם כי אם תרצו אנחנו 750 מליון תושבים.

מנחם גרינבלום: פה אנחנו מראים דברים שאנחנו עושים עם שיתופי פעולה בינלאומיים ויש כאן גם את הרחבת שיתוף הפעילה בין סין לישראל ואנחנו חושבים שעצם הפרסום ועצם הדברים שאנחנו עושים עם אותן המדינות, מחזקים אותנו בצורה בלתי רגילה ואני מקווה שבשנה הקרובה נשמע גם על שיתופי פעולה נוספים שהמשרד יהיה מעורב בהם, עם הודו ועם סין.

מנחם גרינבלום: בנושא מדע וקהילה, חשובה לנו חונכות למדעים, הגענו למסקנה שאנחנו רוצים שתלמידים שיצאו גם אם הם לומדים ארבע וחמש יחידות, על מנת שיגיע לציוני בגרות יותר טובים, אנחנו לוקחים סטודנטים שלומדים מתימטיקה, ביולוגיה, פיזיקה, שהם יהיו חונכים 'אחד על אחד' על תלמידה או תלמיד על מנת להעביר אותו מארבע יחידות לחמש ומי שנמצא בחמש יחידות שיביא ציונים הרבה יותר גבוהים.

מנחם גרינבלום: אני יכול להגיד לכם שיש לנו הצלחה מאד מאד גדולה ומדהימה בתחום הזה.

מנחם גרינבלום: אם נקח ישוב שנקרא זרזיר, שנמצא בצפון הארץ, לקחנו שם את כל התלמידות שהיו שם בקבוצה, שם קרתה מהפיכה, מי שהוציא ממוצע של ששים או שבעים הגיע לשמונים וגם היו שתי בנות שגמרו עם מאה, כתוצאה מן העזרה שלנו וכתוצאה מכך פיתחנו שיטה חדשה שנקראת "מוסד מאמץ עיר" בה אנחנו לוקחים משימה חדשה שהשר הורה לנו להיכנס אליה, אנחנו עומדים לקחת מוסדות שלמים, כמובן רק בפריפריה, לקחת עיר שלמה שכל תלמידי י"א וי"ב בה יקבלו עזרה 'אחד על אחד' על מנת לשפר את ציוני הבגרות ולתת להם את הצ'אנס להגיע לדברים בחיים.

מנחם גרינבלום: אני פה רוצה "לקפוץ", אל הפעילות החדשה שאנחנו כרגע אמורים לעשות בנושא של נשים ובנושא של מדע וקהילה.

מנחם גרינבלום: בשיתוף פעולה עם "קדם עתידים" ובשיתוף פעולה מלא עם משרד החינוך, אנחנו נכנסים לאחר שעות הלימוד על מנת לתת תיגבור בשלושה תחומים לאותן נערות.

מנחם גרינבלום: מדובר על שלושים ישובים בפריפריה, הקצינו לזה תקציב שהוא יחסית מאד גדול, לפעילות הזו, מעל ארבעה מליון שקל, על מנת לגרום לחמש מאות תלמידות, ונתחיל עכשיו בכיתה ט' על מנת שכשיגיעו להחליט איזה מקצועות הן הולכות ללמוד אז ילכו ללמוד מדעים.

מנחם גרינבלום: אנחנו עושים להן קודם כל תגבור במקצועות שאותם הן לומדות, אנחנו עושים להן הכנה לפסיכומטרי, נעשה להן גם העצמה אישית, נעשה להן סיורים בתעשיה ובאקדמיה ומה שחשוב מבחינתנו, הוא שנביא את אותם הפרופסורים והמרצים ואת אותן הנשים כמו פרופ' מרים ארז או פרופ' עדה יונת, להביא אותן לאותן התלמידות שהן יראו מודל לחיקוי ובענין הזה אנחנו נקח מסה שהיא מסה קריטית ונצליח לעשות את זה.

מנחם גרינבלום: אני מקווה שיהיה שיתוף פעולה גם עם משרד ראש הממשלה ואז נכפיל את מספר הבנות.

מנחם גרינבלום: עשינו משהו מאד יפה בליל המדענים.

מנחם גרינבלום: כפי שאתם יודעים, אנחנו המשרד הראשון לפי עניות דעתי גם בעולם וגם בארץ, שקיבל פרס גינס, שיא גינס, על הניסוי הכימי הגדול ביותר בעולם, עם 4,300 תלמידים, זה אותו ניסוי שאילן רמון על ידי תלמידי מוצקין לקח לחלל לעשות אותו, עשינו אותו בו זמנית וזה שיא עולמי מכובד.

מנחם גרינבלום: מכאן נרוץ יותר מהר, אנחנו עושים הרבה דברים בנושא של קהילה, דוגמאות של ישראלים מצילים את הסביבה, נעבור הלאה, ביקשת קודם לראות את המו"פ.

מנחם גרינבלום: אנחנו רואים כאן את המיקום של כל המו"פים האיזורים.

מנחם גרינבלום: מתחילים מקרית שמונה, אגודת גליל בשפרעם, אנחנו נמצאים במשולש, בכפר קרע, נרד למטה, יש לנו בשומרון, יש לנו באריאל, יש לנו בערבה, כרגע, על פי החלטת הממשלה הוקמה ועדה מיוחדת שתדון במו"פ האיזורי.

מנחם גרינבלום: אני מקווה שאנחנו בימים האלה נביא הצעת מחליטים אל הממשלה על מנת ליישם ולהשקיע סדרי גודל משמעותיים במו"פים האזוריים.

מנחם גרינבלום: אעבור הלאה לנושא של החלל ואני אבקש ממנחם קדרון, למרות שהוא חדש בתפקיד, נכניס אותך לאווירה של נושא החלל.

מנחם גרינבלום: הקרנת סרטון הלוויין הזה, משרד המדע והטכנולוגיה מימן אותו ואני דווקא אעביר את רשות הדיבור למנחם שיספר לנו בקצרה בזמן שיתאפשר על נושא החלל.

מנחם קדרון: איך סוקרים חלל בחמש דקות?

מנחם קדרון: היקום האינסופי.

מנחם קדרון: או.

מנחם קדרון: קיי.

מנחם קדרון: קודם כל זה לא סוד שישראל היא אחת מן המדינות שכבר היום מובילות בנושא החלל.

מנחם קדרון: אין היום יותר מדי כאלו.

מנחם קדרון: אפשר להגיד שזה 'מועדון' של תשע או עשר מדינות שיודעות לעשות גם פיתוח של לוויינים, גם משגרים לחלל, גם תחנות קרקע שיודעות לקלוט והכי חשוב – לפענח את התוצאות ולהוציא מהן דברים מיטביים.

מנחם קדרון: כל העסק הזה התעורר עם הצרכים.

מנחם קדרון: אנחנו מדברים פה על חלל אזרחי בלבד.

מנחם קדרון: במהלך השנים באמת בסך הכל התפתחה היכולת של המדינה והיא הוכוונה לדברים שהטרידו או שהיינו צריכים אותם במדינה דאז.

מנחם קדרון: עם השנים למדינת ישראל, הוכחה יכולת מיזעור לווינים, לאו דווקא בגלל שזה היה חשוב אלא בגלל שזה מה שאפשר היה לעשות עם האמצעים שהיו למדינה אבל, כולם יודעים בעולם שיש לנו יכולת לעשות דברים קטנים שהם בעלי תכונות וביצועים מעולים שבמעולים.

מנחם קדרון: כנ"ל גם בנושא התקשורת.

מנחם קדרון: שני הדברים האלה פרצו וחלפו קדימה.

מנחם קדרון: במהלך 2011 –האמת היא שזה התחיל כבר ב-2010, התחילה פעילות בהובלת משרד המדע ונשיא המדינה ביחד על מנת לקדם תכנית חלל לאומית אזרחית כשהכוונה היתה לתת מינוף הרבה יותר חזק באחת, ליכולות שהתפתחו, שתיים, מענה להרחיב את השווקים הבינלאומיים האזרחיים ושלש, לתרום חזק לשיפור הקהילה והמדע במדינת ישראל בכל מה שקשור בפלטפורמה חללית.

מנחם קדרון: כפי שכולם יודעים, פלטפורמה חללית מאגדת בתוכה את כל סוגי הטכנולוגיות שאפשר להביא בחשבון, החל ממיחשוב, תקשורת, חומרים מיוחדים ושורה ארוכה של דברים.

מנחם קדרון: ובאמת, בשלהי שנת 2011 הממשלה קיבלה את ההחלטה על הפניית משאבים והכרה בדבר הזה ובמקביל, ב 2011 כבר היתה פעילות שאנחנו רואים פה חלק מן הדברים שבאמת קרו.

מנחם קדרון: אחד הדברים שרץ במהלך 2011 וגם ממשיך הלאה זה אותו לוויין ונוס שלגביו כבר נחתם שיתוף פעולה לפני חמש שנים בין סוכנות החלל הישראלית דאז וסוכנות החלל cnes הצרפתית, על מנת להרים לווין כזה בשיתוף פעולה, שיוכל להרים שני מדדים מאד חשובים, האחד הוא מצלמה מולטי ספקטראלית, רבת גוונים ועוד מדיד של הנעה חשמלית מאד מיוחדת, מן לוויין שישוטט במסלול בין הקטבים וכשכדור הארץ מסתובב התיזמון הוא כזה שבכל יום בשעה יעודה הוא עובר בכל יום באותה נקודה כשגם כיוון השמש והצל הם באותה נקודה.

מנחם קדרון: בצורה כזו הוא יוכל לתת מושג על ניטור סביבה, אם זה גידולים חקלאיים, אם אלה חס וחלילה אסונות, אם זה אקולוגיה, או דברים אחרים.

מנחם קדרון: הלוויין הזה מפותח במדינת ישראל על ידי התעשיה האווירית ו"רפאל" גם יחד כאשר בצד הצרפתי "אלוק" מספקת את המצלמה ואנחנו מקווים שהשיגור יהיה בתחילת 1014.

דניאל הרשקוביץ: בשיתוף הפעולה הישראלי צרפתי, החלק הצרפתי מיוצר בישראל.

מנחם קדרון: זה לגבי לוויין ונוס, ובמקביל ב-2011 נחתם הסכם עם איטליה לביצוע בלוויין היפר ספקטוריאלי שבמשקל הוא בסביבות 300-400 קילו, לא לוויין גדול זה נחשב לוויין מיני, ועליו תהיה מצלמה היפר ספקטראלית שבה יש הרבה הרבה יותר צבעים והיא תאפשר monitoring הרבה הרבה יותר רציני מאשר מולטי, ובצורה כזו אפשר יהיה להיכנס לרמה שאפילו בבחינת גידולים, כשאתה מסתכל על צבעים של חקלאות אז אפילו על תת קרקעיים, עד כדי כך.

מנחם קדרון: הנושא הזה אושר לאחרונה, ממש בשבועות האחרונים ובעוד שבועיים שלושה יהיה דיון התנעה של הנושא הזה ברומא, שתי הקבוצות תתחלנה לעבוד ובצד הישראלי זה בעיקר תעשיה אווירית ו"אלוק", בצד האיטלקי אלו תעשיות איטלקיות, פרוייקט די גדול, ואנחנו שמחים שמתחילים לרוץ עם הדבר הזה.

מנחם קדרון: נושא נוסף שהיה במהלך 2011 הוא חתימת הסכם מסגרת עם סוכנות החלל האירופאית e.s.a.

מנחם קדרון: European Space Agency, הסכם שנתן מסגרת לשיתופי פעולה שיהיו עם הסוכנות האירופאית, שחולשת על כל מדינות אירופה עם תקציבים גבוהים מאד.

מנחם קדרון: הדבר הזה קיבל יותר ביטוי השנה, אני חזרתי רק לפני שבוע מפריז ודובר שם שהם מגיעים ממש בתוך חודש לערך על מנת לשים את האצבע על נושאים שמעניינים את שני הצדדים גם יחד.

מנחם קדרון: מדובר פה בעיקר בשיפורים של טכנולוגיות שיכולות להיות ישימות בין אם זה יהיה מחקר בסיסי כללי ובין אם דברים שהם יותר ישימים לשני הצדדים.

מנחם קדרון: לגבי קידום דרכי פיתוח בתחומי הלוויינות אנחנו היום שוקדים על תכנית רב שנתית שחלקה יהיה כמובן ל-2012, שבה אנחנו שמים על השולחן מספר תכניות שאנחנו עומדים להריץ יחד עם האקדמיה והתעשיות במדינת ישראל מצד אחד, ובמידת האפשר גם עם שיתופי פעולה בינלאומיים עם סוכנויות חלל כמו הצרפתית, שמשתפת פעולה בדברים האלה, ובין היתר, יש רעיונות שאנחנו מריצים אותם.

מנחם קדרון: אני יודע שבחמש דקות קשה לדבר על הכל אבל אם נזכיר רק שלש דוגמאות אז אנחנו מדברים היום עם נאס”א על שיתוף פעולה אפשרי בתכנית שנקראת l.i.m., כאשר מדובר פה בעצם על טלסקופ שיושם על לוויין, לא גדול, 200 קילו, לשגר אותו לחלל ושהוא יבהה כל הזמן ב deep space, החלל הרחוק מאד, עם אלומה מאד מאד רחבה שבגלל היותה כזו היא לא רואה יותר מדי רחוק ולא רואה יותר מדי פרטים אבל היא מחפשת אירועים שקורים בחלל הרחוק, כמו "סופר נובות" ודברים מן הסוג הזה, על מנת לתפוס אותם כשהם קורים, בזמן מינימלי להפנות את האירוע לטלסקופ שיכול להתמקד רחוק ומדויק יותר, שנמצא בארצות הברית או באירופה ואז ניתן יהיה לראות אותם באופן ברור יותר, חד יותר ולהבין את האירועים האלה.

מנחם קדרון: מי שמוביל את הרעיון המדעי זה מכון ויצמן ותעשיות מצד אחד ומצד שני, נאס”א, איימס, המחקר של נאס”א, ואנחנו מדברים על מן דבר שמתגלגל בשלב ראשון של study, המדעי כבר הוכח והיום אנחנו מדברים על פייז וואן, שהוא ראשיתו של המהלך.

מנחם קדרון: זו דוגמה אחת.

מנחם קדרון: דוגמה אחרת - - -

רונית תירוש: מר קידרון, מבחינת התקציב, האם אתם שבעי רצון?

מנחם קדרון: אני אף פעם לא שבע רצון מהתקציב שלי.

רונית תירוש: האם יש פרויקטים שנעצרו כתוצאה ממחסור?

מנחם קדרון: בינתיים עוד לא ואני מקווה שזה לא יקרה בעתיד.

רונית תירוש: אני מקווה שאתם עובדים בשיתוף פעולה עם ועדת המשנה שלנו.

ענת לוי: היה תאריך לדיון שבוטל.

רונית תירוש: נקבל תאריך מכם, אבל אפשר להיעזר בוועדה הזו ובמי שעומד בראשה כרגע, חבר הכנסת אלקין.

רונית תירוש: כדאי לנצל את ההזדמנות הזאת.

מנחם קדרון: דוגמאות נוספות אם זה מעניין את הצוות פה, מחקר מאד מעניין בטכניון שבו מדברים על הרמה של שלושה לווינים קטנים, כל אחד הוא ששה קילו, זה הכל, שיטוסו יחד בטיסות מבנה, יוכלו לדבר זה עם זה וזו ראשיתה של קונסטלציה של מיקרו לוויינים שאמורה לתת ביטוי מתקדם הרבה יותר ליישום המיזעור גם בחלל עם היתרונות שיש בחלל.

מנחם קדרון: אנחנו רוצים לעשות גם "ספייס איי אל" תכנית תחרות שבה ינחיתו לווין קטן על הירח, תחרות בינלאומית, מדובר בצוות של מדענים צעירים שרצים על הדבר הזה, פרס של גוגל, פרס של 15 מליון דולר, ועצם העשייה, ההירתמות של המדענים הצעירים, הירתמות התעשיות השונות – הביטחוניות והאחרות – לטובת הדבר הזה, עצם התעשיה והתחרות הן הדבר החשוב שקורה פה ואם ינחיתו אותו ראשונים קל וחומר.

מנחם קדרון: יש עוד שורה ארוכה של דברים מן הסוג הזה.

רונית תירוש: תודה רבה.

זאב אלקין: מנחם בא אלינו מ"רפאל", בעולם כולו תכנית החלל האזרחית התחילה מחלל צבאי, כלומר, הכל התחיל מזה בעצם, מלוויני תצפית או לווייני ריגול וכו'.

זאב אלקין: לאט לאט הנפח האזרחי תופס מקום ראשון יותר אבל יחד עם זה יש הרבה תועלות ויש הרבה קשר, ותכנית החלל האזרחית שבין כל המדינות, עובדת בזרועות שלובות עם תכנית החלל הצבאית.

זאב אלקין: נמצא כאן אמנון הררי שהוא אחראי על תכנית החלל הצבאית.

אמנון הררי: הייתי שמח להוסיף מספר מלים.

אמנון הררי: ראשית, אני חושב שצריך לברך על ההירתמות של משרד המדע לתמיכה בתחום החלל.

אמנון הררי: התמיכה הזאת משרתת בראייתי –לא כמנהל התכנית הצבאית אלא כאזרח, שתי מטרות.

אמנון הררי: הראשונה היא שהיא מאפשרת חדירה של השוק הישראלי לשוק עיסקי עם פוטנציאל אדיר של עשרות ואולי אפילו מאות מליונים של דולרים כל שנה, זה שוק שחובה להיות בו, והכיוון השני הוא תחום מאד מרתק מן האופי הבסיסי שלו ואני חושב שיש לו כוח משיכה לצעירים ולמדענים כדי לקדם את הנטיה או את הרצון של צעירים לעסוק במדע.

אמנון הררי: המידגם המקרי והלא מייצג שהיה פה הוא מאד מדאיג כי יש פה שכבה שלמה של בית ספר תיכון –אני מניח שהוא בית ספר תיכון טוב, אפשר לספור על כף יד את מספר הילדים שלומדים חמש יחידות של מתימטיקה ופיזיקה.

אמנון הררי: זה די מדאיג וצריך לעשות משהו.

אמנון הררי: אני מאמין שהתמיכה במיזמים האלה שהם בעלי ענין, יכולה לעשות את זה.

אמנון הררי: היינו בערב אחד , לפני שלושה שבועות בנושא ספייס אייאל, התחרות של גוגל ובו, בניגוד למה שראינו פה, הציגו חבר'ה מובילים בשנות העשרים לחייהם וגם מספר תלמידי תיכון מבריקים ומדהימים, עם כושר ביטוי וניתוח שהלוואי עלי לא היום ובוודאי לא כשהייתי בגילם, אז אני מאמין שהתמיכה הזאת היא מאד חשובה ובאמת, אנחנו, בתור תכנית צבאית, לא יכולים להשקיע בתכניות האזרחיות האלו אבל כיוון שיש לנו צוות מיומן ומנוסה שעוסק בחלל כבר עשרות שנים, אנחנו תומכים ביעוץ ובידע שהם מאד חשובים.

אמנון הררי: משרד הבטחון השקיע הרבה כסף במשך השנים בבניית תשתית תעשייתית חללית, הוא יצר את הבסיס שמאפשר פריצת דרך אזרחית אבל הוא לא יכול וזה גם לא מתפקידו להמשיך ולסחוב את העגלה הזאת ולקיחת ההובלה, שהיא מתבטאת גם באנשים וגם בתקציבים על ידי משרד המדע להמשך הפיתוח היא – בראייה שלנו– חשובה מאד וזה מבורך.

רונית תירוש: תודה רבה.

בני לשם: הוזכר כאן פורום מדענים ראשי.

בני לשם: הייתי די פעיל בפורום הזה משך הרבה שנים ולדעתי זה גוף מאד מאד חשוב כיוון שהוא מאגד את הראייה של כל המדענים הראשיים של משרדי הממשלה השונים ויש לפורום הזה יתרון עצום בזה שהוא גוף מייעץ לשר המדע והטכנולוגיה, שהוא יושב ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה והוא בעצם אמור להוביל הצעות חקיקה והצעות עשייה בממשלה.

בני לשם: לצערי, הגוף הזה, פורום המדענים הראשיים לא התכנס כבר קרוב לשנתיים וקרוב שנה בוודאי, ואני מאד מקווה - - -

רונית תירוש: לא הגישו דוח על פי דין שהיו צריכים להגיש וזה אומר שהם לא התכנסו.

מנחם גרינבלום: אחת מתכניותי היא להחזיר עטרה ליושנה.

בני לשם: זה בדיוק מה שרציתי לבקש.

בני לשם: בגלל החשיבות של הפורום הזה אני מאד מקווה שהמדען הראשי החדש של משרד המדע יוכל להוביל מחדש את הפורום.

בני לשם: זה פורום חשוב.

בני לשם: הוא מייעץ אבל עם נקודות מגע בין הנקודות החשובות כדי להוביל את כל המדע הישראלי על כל השלוחות שלו בממשלה.

רונית תירוש: תודה רבה.

דניאל הרשקוביץ: לסיכום, יש שקף של פעילות המשרד ואם אני מסתכל מאז הישיבה הקודמת של הועדה אז באמת ברוך השם הצלחנו ליישם תכנית אסטרטגית חדשה וזה אומר גם מיקוד והרחבת פעילות, הרחבה –הן בהיקף והן בעומק של הפעילות.

דניאל הרשקוביץ: ארגון מחדש של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, מינינו מועצה חדשה, אחרי שכבר מזמן פג תוקפה של הקודמת.

דניאל הרשקוביץ: כאמור, בראשה העמדנו את איציק בן ישראל, אחד האנשים שיש להם קרדיט רחב מאד במדע ובפיתוח במדינת ישראל ואגב, הוא גם יושב ראש סוכנות החלל.

דניאל הרשקוביץ: מנחם הוא המנכ"ל והוא יושב הראש.

דניאל הרשקוביץ: ועדת השרים למדע וטכנולוגיה תופעל מחדש, לא רק לדוחות אלא גם להחלטות.

דניאל הרשקוביץ: פורום מדענים ומדעים מובילים – דיברנו קודם על הקשרים הבינלאומיים ואותם הרחבנו לא רק בהסכמים עם מדינות אלא גם בהסכמים חשובים עם סוכנויות החלל, כשבתקופה הזו נחתמו הסכמי שיתוף פעולה עם נאס”א, עם סוכנות החלל האירופאית והרוסית, כשגם הסינים מחכים.

דניאל הרשקוביץ: לגבי הרחבת הפעילות בתחום החלל האזרחי, הנגשת המדע לפריפריה החברתית-גיאוגרפית, שכאן יש מגוון רב של פעולות שעושות שוני גדול.

דניאל הרשקוביץ: מעבר לסיפוק האישי, אני, כאחד שבא מעולם האקדמיה ולא מן הסקטור הממשלתי, כי המנכ"ל בא מן הסקטור הממשלתי, יש דבר אחד יש סטיגמה מסויימת שנשברה אצלי והסטיגמה היא ש"במשרדי ממשלה אי אפשר להזיז דברים".

דניאל הרשקוביץ: אני חייב להגיד שיש רשימה ארוכה של דברים שאנחנו יכולים ברוך השם בגאווה לא קטנה לספר ולדווח עליהם, הודות לעבודה נפלאה של אנשים.

דניאל הרשקוביץ: יש צוות קטן ומשרד קטן אבל יש כאן ייצוג של אנשים אז כמובן מנחם גרינבלום, שבא גם הוא מן הסקטור האזרחי אחרי הרבה שנים בתפקיד בכיר ב"טמבור" ובחברות בת שלה, ויש כאן שני סמנכ"לים, אבי ענתי ורן בר ואגב, יש להבין שיש פה, בגלל הפיצול המשרדי חלק מן האנשים הם בעלי "זהות כפולה", דהיינו, הם סמנכ"לים של שני המשרדים, בפועל, גם של משרד המדע וגם של משרד התרבות והספורט.

דניאל הרשקוביץ: המטה הוא משותף.

דניאל הרשקוביץ: המעדן הראשי פרופ' אודי גזית, יש לנו את מחלקה בינלאומית שמנהלת אותה אילנה לוי ויש הרבה מאד פעילות בינלאומית.

דניאל הרשקוביץ: יש לנו כאן רשימה ארוכה מאד של אנשים, מקווה שלא אשכח אף אחד, הדוברות, הגב' רוז נמצאת כאן, החשבות, רחל, מולמו"פ – פרידה, שהיא שנים רבות ביעוץ המשפטי של המולמו"פ, שירה נמצאת פה, יעוץ למדעים, יש שלושה מדענים חדשים, יוסי כליפא, אלה שטראוס ופדיל סלאח.

דניאל הרשקוביץ: המבקר הפנימי, חגי מרדכי.

דניאל הרשקוביץ: גם העוזרים האישיים, ציון, נתי, איל, מירי ויעל.

דניאל הרשקוביץ: אני רוצה להגיד לך, יושבת הראש, זה שבר לי את הסטיגמה לגבי משרד הממשלה, אני לא נסחף לבוא ולומר שכל מה שאתה רוצה אתה מקבל ושאתה לא נתקל בחסמים אבל בכל זאת, יש כאן צוות שכאשר אתה מציג מטרה אז הוא מגוייס ויודע להשיג אותה ואגב, אני שוב רוצה לציין את שיתוף הפעולה עם משרדי ממשלה אחרים.

דניאל הרשקוביץ: פשוט קבענו כללים שאף אחד לא מנסה לקחת מאחרים, כולנו מנסים לעזור למדינה.

דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה נותנים טעם טוב וחיוך לעבודה.

יהודה גרמן: רק להיות נציג המו"פים.

יהודה גרמן: יש כאן את הגברת דר' מרים.

יהודה גרמן: רק משפט אחד.

יהודה גרמן: מילה טובה.

יהודה גרמן: אני שמונה עשרה שנה עובד עם הרבה מאד משרדי הממשלה וזה משרד שנוח מאד לעבוד בו, עם דלת פתוחה, עם רצון לעזור, עם מוכנות בצד שמירה על כל הכללים ותודה רבה.

רונית תירוש: יש פה רוח מאד פעילה, אנרגיות מאד טובות במשרד, בתוצרים ובשיתופי הפעולה ואני מאד מברכת על כך.

רונית תירוש: ואני רוצה, במסגרת האנרגיות שלך אדוני השר, וכחבר בוועדת סמלים של מדינת ישראל, תדאג שביומנים, זהו אקט פורמאלי שצריך להחליט עליו, שיום המדע יצויין בכל היומנים ואז אנחנו נבטיח שגם התקשורת תציין אותו ותקדיש לו את שימת הלב הראויה וגם כל מוסדות החינוך .

רונית תירוש: כך גם נעודד יותר יישום בנושא.

רונית תירוש: אני מברכת במיוחד על ההדגשים ששמתם על עידוד ילדות ונערות ללימודי מדעים.

רונית תירוש: אני מסכימה שיש לנו עדיין בעיה מבחינת היקף הלומדים אבל הדגש ששמתם על סקטור הבנות – אני משוכנעת שהוא יחזיר לנו עם ריבית דריבית.

רונית תירוש: אני מבקשת להזכיר שיש חובת דווח על פי חוק לוועדה פעמיים בשנה אדוני המנכ"ל ונשמח לקבל את הדיווחים.

רונית תירוש: אם יהיה קשה כאן אז נעשה פעם כאן ובשנה נוספת אפילו בכתב.

רונית תירוש: אני חוזרת על הבקשה של מנכ"ל משרד הבריאות לחדש את פעילות פורום מדענים ראשיים.

רונית תירוש: אני מאחלת לך הצלחה רבה בנושא ואני מאחלת לך, למרות השיקולים הפוליטיים, אריכות ימים במשרד הזה.

רונית תירוש: התחלתם בעבודה מצויינת, תבורכו.

רונית תירוש: הישיבה נעולה.