ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 712, 2012-06-04 10:45

חיים כץ: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

חיים כץ: על סדר-היום: הצעת חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו.

חיים כץ: בדיון הקודם שמענו את האנשים – חלק הסכמנו, חלק לא הסכמנו.

חיים כץ: אני רוצה שבדיון היום ננסה להתחיל לקדם עניינים.

חיים כץ: אנחנו מתחילים להקריא את החוק.

חיים כץ: אם יש סעיפים שאין לגביהם מחלוקת, נאשר אותם.

חיים כץ: אם יש סעיף שיש לגביו מחלוקת, לא צריך להסביר מה המחלוקת; אדם יגיד: מתנגד אני – נלך הלאה.

חיים כץ: אני רוצה לעבור בריף אחד על כל החוק, ולראות, איפה אנחנו חיים.

חיים כץ: בבקשה.

נעה בן-שבת: הצעת חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ב-2012, פרק א': מטרה והגדרות.

נעה בן-שבת: 1.

נעה בן-שבת: מטרה.

נעה בן-שבת: מטרתו של חוק זה לקבוע הסדרים בעניין חלוקה של חיסכון פנסיוני בין חוסך לבין בן זוגו לשעבר כפי שנקבעה בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, באמצעות גוף משלם לרבות גוף המשלם תשלומים לפי הסדר פנסיה תקציבית בחוק או לפי הסכם המאמץ את חוק הגמלאות.

חיים כץ: יש למישהו הערות על סעיף 1? אין.

חיים כץ: מי בעד סעיף 1?

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד סעיף 1 אושר.

חיים כץ: סעיף 1 אושר.

חיים כץ: תודה.

נעה בן-שבת: 2.

נעה בן-שבת: הגדרות.

נעה בן-שבת: בחוק זה – "בן זוג", של חוסך – לרבות הידוע בציבור כבן זוגו; "בן זוג לשעבר", של חוסך – מי שהיה בן זוגו של החוסך, ונקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כזכאי לחלק מהחיסכון הפנסיוני של החוסך;

קריאה: יש לי הערה.

חיים כץ: אנחנו עכשיו בסעיף של הגדרות.

חיים כץ: אם תהיה למישהו הערה על הגדרה, שיגיד.

חיים כץ: אם לדעת מישהו, חסרה הגדרה, יגיד: חסרה הגדרה - כשנגמור את הסעיף.

חיים כץ: בבקשה.

נעה בן-שבת: "גוף משלם" – כל אחד מאלה, לפי העניין: לגבי חיסכון פנסיוני באמצעות קופת גמל – החברה המנהלת את קופת הגמל; (2) לגבי חיסכון פנסיוני באמצעות קופת ביטוח – המבטח; (3) לגבי חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות לפי הסדר פנסיה תקציבית – מעביד- - -

חיים כץ: חברה המנהלת את קופת הגמל - לא צריכה להיות משלמת לקצבה?

אסי מסינג: לא בהכרח, כי יכולות להיות הוראות במהלך תקופת החיסכון לגבי אם זו קופת גמל לתגמולים, אם זו קופת גמל לא משלמת לקצבה.

אסי מסינג: עדיין היא צריכה לתפעל את יישום פסק הדין.

אסי מסינג: בסוף, אם תהיה חלוקה של קצבה, נכון שזו משלמת, אבל זה מתייחס לכלל סוגי קופות הגמל.

נעה בן-שבת: לגבי חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות לפי הסדר פנסיה תקציבית – מעביד בפנסיה תקציבית; ואולם אם קצבת הפרישה לפי ההסדר כאמור משולמת באמצעות קופת גמל מרכזית לקצבה או באמצעות קופת גמל מרכזית להשתתפות בפנסיה תקציבית – יהיה הגוף המשלם החברה המנהלת את קופת הגמל.

נעה בן-שבת: "גיל פרישת חובה" – כמשמעותו בחוק גיל פרישה; "גיל זכאות לקבלת קצבת פרישה" – (1) לגבי עמית בקרן ותיקה – הגיל שבהגיעו אליו זכאי העמית, לפי תקנון הקרן, לקצבת פרישה שאינה מופחתת בשל פרישה באותו גיל ושאינה ממומנת על ידי מעבידו; (2) לגבי עמית בקופת גמל לקצבה שאינה קרן ותיקה – גיל פרישה מוקדמת, כמשמעותו בחוק גיל פרישה; "גמלאי" – מי שמשולמת לו קצבת פרישה; "הסדר חיסכון" – תקנון קופת גמל, פוליסת ביטוח שהוצאה על פי קופת ביטוח או הסדר פנסיה תקציבית, לפי העניין; הסדר פנסיה תקציבית" – הסדר לפי דין או הסכם, שלפיו ישולמו מקופת המעביד לרבות באמצעות קופת גמל מרכזית לקצבה או קופת גמל להשתתפות בפנסיה תקציבית, או מאוצר המדינה, תשלומים לעובד או לנושא משרה בשל פרישה מעבודה או תשלומים לשאירו של עובד או של נושא משרה בשל פטירתם, מדי חודש באופן רציף, במשך כל ימי חייו, למעט הסדר פנסיה תקציבית בחוק והסכם המאמץ את חוק הגמלאות;

חיים כץ: עד פה יש למישהו הערות?

חיים כץ: בבקשה.

אילנה הראל: שלום, אני מתנדבת בעמותת גרנית.

אילנה הראל: אני הייתי מוסיפה: כולל פנסיה תקציבית מוקדמת – לא לעשות הפרדה.

אסי מסינג: ההגדרה היא ההסדר עצמו.

אסי מסינג: אין עניין של הסדר מוקדם או לא מוקדם.

אסי מסינג: הסדר לפי דין לתשלום פנסיה.

אסי מסינג: יש הוראות מפורשות, שמתייחסות לעניין של פרישה מוקדמת במסגרת החוק עצמו.

אסי מסינג: נתייחס אליהם בהמשך, כשיהיה צורך.

אסי מסינג: ההסדר כולל הכול.

חיים כץ: נצביע על ההגדרות האלה, עד המילים "הסדר פנסיה תקציבית בחוק".

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד ההגדרות אושרו.

חיים כץ: ההגדרות אושרו.

חיים כץ: בבקשה.

נעה בן-שבת: "הסדר פנסיה תקציבית בחוק" – הסדר פנסיה תקציבית לפי אחד מאלה: חוק הגמלאות; (2) חוק שירות הקבע; "הסכם המאמץ את חוק הגמלאות" – הסכם שלפיו ישולמו מקופת המעביד תשלומים לעובד בשל פרישה מעבודה או תשלומים לשאירו של עובד בשל פטירת העובד, מדי חודש בחודשו באופן רציף, במשך כל ימי חייו, המחיל, בין השאר, הסדרים שנקבעו בחוק הגמלאות שעניינם העברת חלק מקצבת הפרישה של זכאי לקצבת פרישה לבן זוגו לשעבר וזכותו של בן זוגו לשעבר של עובד או של זכאי לקצבת פרישה לקבלת קצבה בשל פטירתם; לא צריך להגיד: את ההסדרים – ליידע אותם?

נעה בן-שבת: אתה מוכן גם לחלק מההסדרים?

אסי מסינג: הפרק הראשון מתייחס להסדרי פנסיה תקציבית שאינם נקבעו בחוק שירות המדינה: גמלאות, שלו יש תיקון מפורש, ולחוק שירות הקבע, שגם לו יש תיקון מפורש.

אסי מסינג: מדובר בהסדרים שונים, שמשולמים מקופות התאגיד, וביניהם, למשל, רשויות מקומיות, אוניברסיטאות, חברת חשמל וכיוצא בזה.

אסי מסינג: הסדרי הפנסיה התקציבית מתחלקים באופן גס לשניים: כאלה שמאמצים את חוק הגמלאות, כמו רשויות מקומיות, חברות הנמל, למשל, חברת הדואר, ויש הסדרים ששונים באופן משמעותי מחוק הגמלאות.

אסי מסינג: לכאורה היה מספיק רק בתיקון לחוק הגמלאות, כי ההסכם מאמץ גם את התיקון, אבל יש הסדרים שהם כלפי צד שלישי, כמו, למשל, איסור עיקול על חלק מהקצבה, שחייבים לעשות אותם בחוק, לכן הפרק הכללי יתייחס להסדרים שלא הוסדרו במסגרת חוק הגמלאות, ויש צורך לקבוע לגביהם הוראה מפורשת בחוק.

אסי מסינג: ההוראה העיקרית שבהם זה עניין איסור העיקול על הזכות.

אסי מסינג: לכן במקום שבו אין אימוץ של כל ההסדרים בחוק הגמלאות, שמתייחסים לעניין שאנחנו מדברים עליו, יש מקום לקבוע אותם מפורשות בחוק, לכן הייתי מחריג רק את אלה שאימצו באופן מלא את חוק הגמלאות.

נעה בן-שבת: אז אולי צריך להגיד: את ההסדרים שנקבעו בחוק.

נעה בן-שבת: "חברה מנהלת", "מבטח", "מוטב", "מרכיב הפיצויים", "קופת ביטוח", "קופת גמל אישית לפיצויים", "קופת גמל לקצבה", "קופת גמל לתגמולים", "קופת גמל מסלולית", "קופת גמל מרכזית להשתתפות בפנסיה תקציבית", "קופת גמל מרכזית לקצבה", ו"קרן ותיקה" – כהגדרתם בחוק קופות גמל; "חוסך" – עובד בפנסיה תקציבית, עמית או גמלאי, לפי העניין - זו תשובה לשאלה שנשאלה קודם.

נעה בן-שבת: "חוק גיל פרישה" – חוק גיל פרישה, התשס"ד–2004‏; "חוק הגמלאות" – חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש"ל–1970‏; "חוק הפיקוח על הביטוח" – חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א–1981‏; "חוק יחסי ממון" – חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל"ג–1973‏; "חוק קופות גמל" – חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה–2005‏; "חוק שירות הקבע" – חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ"ה– 1985‏; "חיסכון פנסיוני" – חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות או חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים; "חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות" – כל אחד מאלה: (1) צבירת זכויות לפי הסדר פנסיה תקציבית; (2) חיסכון באמצעות אחד מאלה: (א) קרן ותיקה; (ב) קופת ביטוח ישנה; "חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים" – חיסכון באמצעות קופת גמל המנויה להלן, שאינה קרן ותיקה, קופת ביטוח ישנה, קופת גמל מרכזית לקצבה או קופת גמל מרכזית להשתתפות בפנסיה תקציבית: (1) קופת גמל לקצבה; (2) קופת גמל לתגמולים; (3) קופת גמל אישית לפיצויים.

חיים כץ: עד פה יש למישהו הערות?

חיים כץ: אז אנחנו מצביעים על ההגדרות עד "חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים" – עמ' 178, פסקה (3).

חיים כץ: מי בעד – ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

חיים כץ: אושרו ההגדרות עד עמ' 178, (ב)(3).

נעה בן-שבת: "חשבון של בן זוג לשעבר" – חשבון חדש בקופת גמל שפתח גוף משלם על שמו של בן זוג לשעבר של עמית בהתאם להוראות סעיף 6(א) – צריך לומר את המילה "חדש"?

נעה בן-שבת: הוא פתח אותו על שמו של בן זוג לשעבר - ברור שהוא חדש, לא?

אסי מסינג: חשוב שזה יהיה חדש ולא באמצעות החשבון הקיים.

אסי מסינג: צריך להיות חשבון נפרד.

אסי מסינג: אם הוא במקרה גם עמית באותה קופה- - -

חיים כץ: בסדר.

אברהם מיכאלי: נראה לי שברגע שהוא משתמש בחשבון חדש, הוא מאבד את הזכויות שלו בקופה שם.

נעה בן-שבת: לבן הזוג לשעבר לא היו זכויות לעניין החיסכון הפנסיוני – החיסכון הפנסיוני היה על שם החוסך.

אסי מסינג: כל הרעיון הוא יצירת חשבון חדש, עמית חדש, שאליו מועברים הכספים מחשבונו של בן הזוג המבוטח, והוא מתחיל להיות מבוטח בקופה בהתאם לכללי ההצטרפות– אם הקופה רוצה, היא מצרפת אותו כעמית פעיל, ואם לא, הוא עמית מוקפא, עם החיסכון שצבור לזכותו.

חיים כץ: טוב.

נעה בן-שבת: "יום עסקים" – כהגדרתו בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994‏; "יתרה צבורה", במועד מסוים – הכספים שנצברו לזכותו של עמית בחשבונו בקופת גמל, עד מועד חישוב רווחי הקופה שקדם לאותו מועד.

נעה בן-שבת: היתרה הצבורה היא תמיד בקופת גמל?

אסי מסינג: כן.

נעה בן-שבת: "כיסוי ביטוחי לסיכוני מוות", בקופת גמל – זכאות בהתאם להסדר החיסכון, לקבלת קצבה או תגמולי ביטוח שלא בדרך של קצבה מקופת הגמל, בשל פטירת העמית; "כיסוי ביטוחי לסיכוני נכות", בקופת גמל – זכאות בהתאם להסדר החיסכון, לקבלת תשלומים המשולמים מדי חודש בחודשו לעמית מקופת הגמל, בשל מקרה שבו איבד העמית את כושרו לעבוד, כולו או חלקו; "מועד ההעברה" – מדובר על העברת הכספים לחשבונו של בן הזוג לשעבר - ארבעים וחמישה ימים מהיום שבו שלח גוף משלם, בהתאם להוראות סעיף 4(ב), הודעה לחוסך ולבן זוגו לשעבר בדבר רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, ואם המועד כאמור חל ביום שאינו יום עסקים – יום העסקים הראשון לאחר מכן; "מועד הפירוד" – המועד שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כמועד שבו חל פירוד בין חוסך לבין בן זוגו לשעבר; "מעביד בפנסיה תקציבית" – מי שמשלם לעובד בפנסיה תקציבית תשלומים לפי הסדר פנסיה תקציבית.

נעה בן-שבת: כלומר גם הקופה המרכזית משלמת לתשלום פנסיה תקציבית, נכון?

אסי מסינג: פה ההתייחסות מפורשת למעביד עצמו - לא לגוף המשלם.

נעה בן-שבת: "סכום הוני בקופת ביטוח ישנה" – הסכום המגיע לעמית במשיכת כספים מקופת ביטוח ישנה הונית, בהתאם לפוליסת הביטוח שהוצאה על פיה; "הסכום המועבר לבן זוג לשעבר", במועד מסוים – אחד מאלה, לפי העניין: לעניין העברה מתוך יתרה צבורה – סכום מתוך היתרה הצבורה של עמית, שעל גוף משלם להעביר באותו מועד לחשבון של בן זוגו לשעבר של העמית לפי הוראות סעיף 6(א) ו-(ב) או 7, לפני החיוב במס כאמור בסעיף 6(ג).

נעה בן-שבת: זה כשמדברים על העברה מקופת גמל.

נעה בן-שבת: לעניין העברה מתוך קצבת פרישה – סכום מתוך קצבת הפרישה של גמלאי, שעל גוף משלם להעביר באותו מועד לבן זוגו לשעבר של הגמלאי לפי הוראות סעיף 14(א)(1) ו-(ב); לעניין העברה מתוך כספים שנמשכו בידי עמית מקרן ותיקה או מקופת ביטוח ישנה קצבתית, שלא בדרך של קצבה – הסכום שעל גוף משלם להעביר באותו מועד לבן זוגו לשעבר של העמית לפי הוראות סעיף 14(א)(2) או (3), לפי העניין; לעניין משיכת כספים בידי בן זוג לשעבר מתוך סכום הוני בקופת ביטוח ישנה – הסכום ההוני שעל גוף משלם לשלם באותו מועד לבן זוגו לשעבר של העמית לפי סעיף 17; החיוב במס מוזכר רק בפסקה (1), לגבי העברת הסכומים בקופת הגמל, אבל גם בחיובים האחרים יש חיוב במס – חיוב רגיל, לפי ההוראות הרגילות של פקודת מס הכנסה.

אסי מסינג: בחלוקה שהיא אינה העברה מתוך יתרה צבורה, למעשה דיני המס נותרו כדיני המסר הרגילים, שחלים לפי דיני המס שחלים על העמית עצמו, ואחרי הניכוי במקור של הקצבה - אז מבוצעת החלוקה של הקצבה.

אברהם מיכאלי: השאלה, מה קורה אם בן הזוג לשעבר, היו לו זכויות - תאריך מסוים שהתחיל לצבור.

אברהם מיכאלי: כרגע, אם אתה פותח חשבון חדש, לפי מה שהבנתי, אין הזכויות של בן הזוג, כלומר יש כללים היום של האוצר לגבי תחילת קופות גמל בתאריכים מסוימים – שיהיו הטבות מסוימות – הטבות מס, הטבות משיכה.

אברהם מיכאלי: היום, אם אתה פותח תאריך חדש, אין לך אותן הטבות.

חיים כץ: אם אתה פותח תאריך חדש, אתה פותח קופה חדשה.

אברהם מיכאלי: אז בן הזוג - כאילו לקחו לו את זה, ובן הזוג החדש כבר לא מרוויח מזה כלום.

חיים כץ: אתה צריך לחלק את זה לשניים: חלק אחד, שאתה מדבר על קבלת קצבה חודשית מסודרת, והחלק השני, שאתה מקבל הון.

חיים כץ: כשאתה מקבל הון, זה אופרה אחרת, וכשאתה מקבל קצבה, זה אופרה אחרת, והתנאים הם שונים.

חיים כץ: כשאתה מקבל הון, אין לך בעיה של שארים, אין לך בעיה של כלום – נתת את הכסף, תודה רבה, ניסע לשלום.

חיים כץ: כשאתה מקבל קצבה – מתחיל שארים, הלך, בא וכן הלאה.

חיים כץ: פה הקטע של פתיחת חשבון מחדש לא משחק – היא לא נותנת שום דבר.

חיים כץ: בבקשה.

רונן סולומון: שלום, אני מנהל איגוד קופות הגמל ואיגוד הפנסיה.

רונן סולומון: אני כאן גם בשם גם קופות הגמל וגם קרנות הפנסיה.

רונן סולומון: במועד ההעברה כתוב: 45 ימים.

רונן סולומון: אנחנו ניכנס לזה בהמשך, אבל יש כאן היערכות תפעולית, שגם קופות הגמל ובייחוד קרנות הפנסיה צריכים להיערך לה גם מבחינת חישוב הזכויות, חישוב היתרות, מועד ההצטרפות וכו' – לא נפרט, ו-45 ימים זה לא זמן מספיק בכלל.

חיים כץ: כמה זמן לוקח להעביר קופה ממקום למקום?

רונן סולומון: להעביר קופה יש הבדל - -

חיים כץ: כמה זמן לוקח להעביר קופה ממקום למקום?

רונן סולומון: זה בדרך כלל משהו כמו 20 יום.

חיים כץ: אסי, כמה זמן לוקח?

אסי מסינג: אני לא זוכר.

חיים כץ: שבעה או ארבעה ימי עבודה?

רונן סולומון: ארבעה ימי עבודה זה משיכה.

חיים כץ: ולהעביר זה שבעה ימים.

רונן סולומון: לא, זה 20.

רונן סולומון: זה החוק.

חיים כץ: אתה בטוח?

רונן סולומון: החוק.

רונן סולומון: משיכה זה ארבעה ימים, העברה – 20.

חיים כץ: מאחר שאתם יעילים- - -

רונן סולומון: אנחנו גם חוסכים בעובדים - מייעלים בכמות העובדים, והעומס התפעולי כאן גדל- - -

חיים כץ: לא ראיתי בשום מקום שאתם מייעלים את כמות העובדים.

רונן סולומון: אנחנו מדברים על חוק שאמור להיות מכאן והלאה, כלומר הוא ייכנס בתקופה שהוא עוד שנה מכאן וקדימה, שדמי הניהול יהיו יחסית יותר נמוכים.

רונן סולומון: אנחנו מדברים פה על היערכות תפעולית, שעוד לא נכנסנו לזה, מי מממן את זה, כי יש פה עלות תפעולית לחברה המנהלת של קופת הגמל או קרן הפנסיה, צריכה לממן את זה.

חיים כץ: כמה ימים אתה רוצה?

רונן סולומון: 90 ימים.

חיים כץ: קיבלתם 45 ימים.

חיים כץ: הלאה.

חיים כץ: כל פעם שתהיה רציני, אנחנו נשקול.

חיים כץ: כל פעם שתנסה לעשוק, לא תקבל.

חיים כץ: מה זה 90 יום?

חיים כץ: אתה עושה צחוק?

חיים כץ: 90 ימים?

חיים כץ: הגזמת.

רונן סולומון: זה היערכות תפעולית.

חיים כץ: 45 יום.

חיים כץ: אתם תתיישרו.

נעה בן-שבת: אני רוצה לומר באופן כללי, כל הסכומים האלה - מדברים עליהם לפני החיוב במס?

אסי מסינג: זה כשנתייחס לסעיף עצמו של ההעברה.

אסי מסינג: זה הרי רק הגדרה כרגע.

נעה בן-שבת: כי גם המיסוי הוא תמיד לפי החוסך.

חיים כץ: אנחנו נגיע לזה.

נעה בן-שבת: "הסכום הנותר", בידי עמית או בידי גמלאי, במועד מסוים – אחד מאלה, לפי העניין: (1) לעניין העברה מתוך יתרה צבורה – היתרה הצבורה שהיתה נותרת בידי העמית באותו מועד לאחר ביצוע ההעברה כאמור; (2) לעניין העברה מתוך קצבת פרישה – סכום הקצבה שהיה נותר בידי הגמלאי באותו מועד, לאחר ביצוע ההעברה כאמור והפחתה לפי סעיף 16(א).

חיים כץ: מה אומר 16(א)?

אסי מסינג: זה המנגנון שהתחלנו לתאר אותו בישיבה הקודמת.

אסי מסינג: נדון בו בהרחבה.

חיים כץ: אנחנו כבר מגדירים אותו.

חיים כץ: אנחנו לא מצביעים עליו.

חיים כץ: אני רוצה לדעת את ההגדרה, למה זה נוגע.

חיים כץ: תסביר.

אסי מסינג: כפי שהתחלתי להסביר בישיבה הקודמת, אחד החידושים הגדולים בהצעה הזו היא שאנחנו מוסיפים את בן הזוג הגרוש כשאר בקופות שמשלמות קצבת שארים – רלוונטי בעיקר זה קרנות הפנסיה ופנסיה תקציבית.

חיים כץ: יש לזה עלות ביחס להיום?

אסי מסינג: העלות הכוללת של הוספת השאר כשלעצמו, לפי המתכונת שתוארה כאן, נאמדת במאות-מילונים- - -

חיים כץ: כמה העלות הכוללת של הוספת שאר?

נועם הויזליך: מאות-מיליונים.

נועם הויזליך: תחשיב מדויק כרגע אין לנו.

חיים כץ: אנחנו הולכים לאשר את החוק.

נועם הויזליך: המנגנון שקבוע היום, מנגנון ההפחתה כאן מביא את ההפחתה בשיעור באחוזים.

נועם הויזליך: השיעור באחוזים מייצגים את אותו סכום שהוא רלוונטי ממועד הצעת החוק ועד היום.

נועם הויזליך: זה שיעור באחוז מהפחתה מהקצבה ולא פר סכום ספציפי.

חיים כץ: כמה מאות-מילונים זה?

חיים כץ: 101 מיליון?

אסי מסינג: זה מתקרב למיליארד.

אסי מסינג: אנחנו מדברים בעלות הכוללת גם קרנות פנסיה, גם קרנות פנסיה ותיקות וגם פנסיה תקציבית – מתייחסים לשניהם.

חיים כץ: כמה זה מיליארד – 0.35?

נועם הויזליך: לפי חוות דעת שהוגשה- - -

חיים כץ: אני לא שואל אותך חוות דעת.

נועם הויזליך: בהתאם להערכה אקטוארית מינואר 2010 לגבי קרן הפנסיה מבטחים, מדובר על תוספת עלות של כ-343 מיליון ₪, שמהווים גידול של כ-0.25 אחוז בכלל ההתחייבויות של קרן הפנסיה.

חיים כץ: כלומר לא הולכים לפגוע בקרנות הפנסיה.

אסי מסינג: התחלתי ואמרתי שיש עלות כרוכה.

אסי מסינג: המנגנון שמוצע כאן הוא שבני הזוג שמבקשים תוספת, או נגזר עליהם, שתהיה תוספת של הוספת הגרוש כשאר נוסף, בנוסף לזכות שתהיה לבן זוג חדש, ככל שיהיה בן זוג חדש, הם יממנו את העלות באמצעות המקדמים שנקבעו- - -

חיים כץ: זה יעלה להם ימבה כסף.

אסי מסינג: לא, כי מקדם לפי אשה או גבר – של 1.2 אחוז לגבי אשה, ו-2.8 לגבי גבר, כלומר מפחיתים 1.2 אחוז מהקצבה השוטפת, וזו הפרמיה שמממנת את העלות הכרוכה בהוספת אותם בני זוג.

אסי מסינג: הם לא חייבים לעשות את זה.

אסי מסינג: יש כאן מנגנון שמאפשר התאמת המקדמים בהתאם להתפתחות בתוחלת החיים.

חיים כץ: זה רק למי שהגיע לגיל פרישה 67 – לצורך העניין, גבר.

חיים כץ: זה לא מי שקנה בגיל 65 והלך.

אסי מסינג: ההפחתה היא רלוונטית רק לצורך הזכויות של שאר זקנה, ולא נדרש מימון של בני הזוג לצורך קניית הביטוח בתקופת הביטוח עצמו, כלומר כל עוד הם עמיתים פעילים.

אסי מסינג: זה נגיע בהמשך.

אסי מסינג: זה המנגנון שמצאנו, ושהוא יוצר איזון בין האינטרסים השונים.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים כץ: בבקשה.

אילנה הראל: מתייחסים פה כאקסיומה לכמה נקודות שהייתי רוצה להעיר.

אילנה הראל: אל"ף, אקסיומה אחת, ואני יודעת, למשל, על ארצות הברית, שזה לא קיים, שזוג מתגרש, שהמיסוי יחול על בן הזוג – לצורך העניין אני אומרת בת הזוג, כי זה הרוב – כפי בן הזוג.

אילנה הראל: זו אקסיומה, ואני לא בטוחה שזה צריך להיות אקסיומה.

אילנה הראל: אני חושבת, ואני לא היחידה שאומרת את זה, ועושים את זה בארצות הברית – מחלקים, וכל אחד משלם את המיסוי, ניכויי החובה, כפי יכולתו.

אילנה הראל: בי"ת, השימוש בהגדרה "שארים" – מתייחסים פה כרגע, לפי עו"ד מסינג, כאקסיומה.

אילנה הראל: שארים – המשמעות שלו: 60 אחוז מהברוטו, מהחלק שמקבלת, למשל, הגרושה, ולא יותר מזה.

אילנה הראל: שאלה לדיון – אם זה צריך להיות אקסיומה.

חיים כץ: את, כנראה, לא מבינה, למה אנחנו יושבים פה.

חיים כץ: אנחנו לא באים לעשות דיון אקדמי; המטרה שלנו, לתת פתרון לגרושות ולאלמנות, ולהביא להן כסף.

חיים כץ: בשיטה שלך, בעוד שבע שנים אולי נביא את זה להצבעה.

חיים כץ: קחי את זה לתשומת לבך.

חיים כץ: אי לכך אני אפילו לא בא לענות לך.

חיים כץ: נגמר.

אילנה הראל: אני גרושה.

חיים כץ: נגמר.

אילנה הראל: לגבי עלויות- - -

חיים כץ: נגמר.

אסי מסינג: בהקשר הזה - - - היתה חברה בצוות, היא סמכה את ידה - - -

חיים כץ: זה לא מעניין.

חיים כץ: פה יש חלון הזדמנות, להעביר את זה ולעזור.

חיים כץ: אם לא יהיה, לא יהיה.

חיים כץ: פשוט לא יהיה.

חיים כץ: תפסת מרובה – לא תפסת, ואז תגידי: התבלבלתי, וזה מה שיקרה.

חיים כץ: מניסיוני הדל, תפסת מרובה – לא תפסת, ואם יתחילו עכשיו לשנות את השאר, ולהגיד: זה לא 60 – לא יהיה כלום לאף אחד, ואז את תלכי מרוצה, תגידי: הצלחתי לטרפד את זה.

נעה בן-שבת: לגבי ההגדרה הזאת – לא נצביע עליה כרגע?

חיים כץ: לא.

נעה בן-שבת: לעניין העברה מתוך כספים שמושך עמית מקרן ותיקה או מקופת ביטוח ישנה קצבתית, שלא בדרך של קצבה – הסכום שהיה נותר בידי העמית באותו מועד, לאחר ביצוע העברה לבן זוגו לשעבר לפי סעיף 14(א)(2) או (3), לפי העניין; (4) לעניין משיכת כספים בידי בן זוג לשעבר מתוך סכום הוני בקופת ביטוח ישנה – הסכום ההוני שהיה משולם באותו מועד, לעמית לאחר ביצוע התשלום לבן זוגו לשעבר לפי סעיף 17; "עובד בפנסיה תקציבית" – עובד או נושא משרה, שחל עליו הסדר פנסיה תקציבית; "עמית" – כהגדרתו בחוק קופות גמל שאינו גמלאי, וכן מי שמשולמת לו קצבת פרישה חלקית ויש לזכותו יתרה צבורה בקופת גמל; "ערכאה ראשונה" – הערכאה השיפוטית הראשונה שדנה בחלוקת חיסכון פנסיוני בין חוסך לבין בן זוגו לשעבר; "פירוד" – כל אחד מאלה – מדוע כל הזמן חוזרים לערכאה הראשונה, אם היתה ערכאה נוספת- - -

אסי מסינג: במסגרת ההוראות השונות בחוק הצענו – איזו ערכאה יצטרכו בני הזוג לגשת אליהן לצורך מתן הוראות נוספות?

אסי מסינג: כשנגיע לזה, אפשר יהיה להתייחס, אם זו ערכאה ראשונה או ערכאה אחרת.

נעה בן-שבת: "פירוד" – כל אחד מאלה: (1) התרת נישואין כהגדרתה בסעיף 2(ד) לחוק יחסי ממון; (2) קביעת הסדר איזון משאבים בידי בית המשפט על פי בקשה לפי סעיף 5א לחוק יחסי ממון, או קביעת הסדר אחר בידי בית המשפט לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת חיסכון פנסיוני ביניהם; "פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני" – פסק דין שנקבעה בו, בין השאר, חלוקה של חיסכון פנסיוני בין חוסך לבין בן זוגו לשעבר, בשל פירוד; פה אין פסק דין לאיזון משאבים של בן זוג לשעבר, כמו שקיים בחוק שירות הקבע- - -

אסי מסינג: הייחוד של העניין הוא רלוונטי רק במצב של פירוד של קבע.

אסי מסינג: במצב של פירוד של קבע, עוד טרם יש גירושין, יש צורך להתייחס למה קורה לפרודה של קבע או לפרוד של קבע, ויש מקום להשוות את מעמדם לגרושים – כך זה היום נמצא בחוק.

אסי מסינג: לכן אין צורך בהקשרים האלה להתייחס למצב כזה פה.

נעה בן-שבת: "פרישה מעבודה" – לרבות פרישה מכהונה כנושא משרה; "קופת ביטוח ישנה" – קופת ביטוח שאושרה לשיווק עד יום י' בטבת התשס"ד (31 בדצמבר 2003) ושמרכיב החיסכון בה אינו נפרד ממרכיב הכיסוי הביטוחי; "קופת ביטוח ישנה הונית" – קופת ביטוח ישנה שאושרה לפי סעיף 13(ב) לחוק קופות גמל כקופת גמל לתגמולים או כקופת גמל אישית לפיצויים.

אסי מסינג: בהגדרה של פרישה מעבודה, יכול להיות שנצטרך להוסיף איזושהי הבהרה בנוסח, שברור שמדובר בפרישה שהיא אינה אגב פטירה.

אסי מסינג: לפעמים יש מונחים בחוקים מסוימים, שהמונח "פרישה מעבודה" הוא כולל פטירה, ויש כאן הוראות נפרדות לעניין פטירה, ולכן ייתכן שנצטרך לראות, אם צריך לשלב בנוסח את ההבהרה הזאת.

חיים כץ: לא נצביע על הסעיף.

נעה בן-שבת: "קופת ביטוח ישנה קצבתית" – קופת ביטוח ישנה שאושרה לפי סעיף 13(ב) לחוק קופות גמל כקופת גמל לקצבה; "קצבה" – תשלומים המשולמים מדי חודש בחודשו, באופן רציף, מאוצר המדינה או מגוף משלם, לפי הסדר חיסכון, לחוסך או לשאירו, במשך כל ימי חייו; "קצבת פרישה" – כל אחת מאלה: (1) קצבה המשולמת לעובד בפנסיה תקציבית, בשל פרישה מעבודה; (2) קצבה המשולמת מקופת גמל לקצבה למי שהגיע לגיל זכאות לקבלת קצבת פרישה ושאינה בשל כיסוי ביטוחי לסיכוני נכות; (3) קצבה המשולמת מקרן ותיקה למי שטרם הגיע לגיל הזכאות לקבלת קצבת פרישה ושהופחתה בשל כך בהתאם לתקנון הקרן; (4) קצבה המשולמת מקופת ביטוח ישנה הונית, שפוליסת הביטוח שהוצאה על פיה מאפשרת להמיר לקצבה את הסכום ההוני בקופת הביטוח הישנה.

נעה בן-שבת: כלומר פרישה מוקדמת מקופה שאינה קרן ותיקה, בעצם היא לא נחשבת קצבת פרישה?

אסי מסינג: בקרן ותיקה יש מספר חלופות אפשריות לקבל קצבה מוקדמת, לפני גיל הזכאות לקבלת קצבה, לפי הקרן.

אסי מסינג: החלופה הראשונה היא בכלל: הקרן משמשת צינור – מדובר בתשלום שהמעביד משלם, ו-וודאי החוק אינו מתייחס למצב הזה.

אסי מסינג: המצב השני הוא שהמעביד מממן במימון מלא לפי חוזר של רכישה על בעלות אקטוארית, וזה תחליף לחלוק הראשון, וגם כאן זה כמו ההעברה של המעביד.

אסי מסינג: זה במישור היחסים בין בני הזוג – אנחנו לא קובעים כאן חזקות.

אסי מסינג: אפשר לקבוע ביניהם אחרת.

אסי מסינג: אנחנו לא קבענו חזקה בחוק הזה, שיש חלוקה של הקצבה הזאת.

אסי מסינג: הדבר השלישי, שהוא כן מהקרן, והוא על חשבון בני הזוג, זו רכישה בהפחתה לפי מקדמים.

חיים כץ: הפחתה כזאת – אדם אומר לך: אני לא רצה לצאת בגיל 67 אלא בגיל 66.

חיים כץ: בגין יציאה בגיל 66 אני משלם 7 אחוז מהצבירה שלי, ומגיע לי 70 אחוז, אז יש לי 4.9 מינוס 70 – 65.1 זה הפנסיה שלי, זה התקרה, ואני מתחיל לקבל פנסיה בגיל 66.

חיים כץ: ואז מה קורה?

חיים כץ: קניתי שנה.

אסי מסינג: מחלקים בגיל 66.

חיים כץ: ואם היא לא רוצה, אומרת: תישאר עד 67?

אסי מסינג: היא מתחילה לקבל קצבה בגיל 66.

חיים כץ: אבל היא לא רוצה.

חיים כץ: היא רוצה את השנה.

חיים כץ: לא כלכלי לה, שתפסיד בשנה 7 אחוז.

חיים כץ: נגיע לזה.

אסי מסינג: רק אומר - אנחנו קבענו מצבים שבהם אין לה זכות דיבור, ומצבים שבהם יש לה זכות דיבור.

אסי מסינג: אם תחשוב שזה המקרה שבו צריך לתת לה זכות וטו מעל X שנים, אפשר לשקול את זה, אבל אנחנו חשבנו שזה לא המקום, כלומר הזכות היא בסוף זכות של העמית בראש ובראשונה.

חיים כץ: אתה פודה שנה ב-7 אחוז.

אסי מסינג: אבל זה באיזון אקטוארי מלא.

חיים כץ: 15 כפול 7 זה 100.

אסי מסינג: אבל הם מקבלים את הקצבאות יותר מוקדם.

חיים כץ: קצבאות חלקיות.

אסי מסינג: צריך לזכור שגיל הפרישה לאשה הוא גם מוקדם יותר כרגע, לכן הנחת המוצא היא שהקצבה תידרש בגיל הזה, אבל כמובן, אפשר לחשוב על מנגנונים של הטלת דרישה של הסכמה.

אסי מסינג: רק צריך לקבוע ברירת מחדל.

חיים כץ: אתה יכול לחלק את זה לחצי, כלומר הגבר יפרוש, והאשה תמשיך להפריש את השנה, ואז היא תקבל את זה מלא.

אסי מסינג: אי-אפשר.

אסי מסינג: אי-אפשר להיות במעמד של עמית- - -

חיים כץ: לזה נגיע.

חיים כץ: דיברנו על זה בשבוע שעבר.

חיים כץ: נראה אם אפשר להגיע למצב של עמית נפרד, וכמה זה עולה.

חיים כץ: בבקשה.

נעה בן-שבת: "קצבת פרישה חלקית" – קצבת פרישה המשולמת מקופת גמל לקצבה כאמור בהגדרה "חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים", המחושבת לפי חלק מיתרה צבורה; נראה לי שזה הסדר די חריג.

אסי מסינג: בקרנות הפנסיה החדשות, ויכול להיות שגם בקופות גמל לקצבה אחרות, יש אפשרות לצאת לקצבת פרישה חלקית, כלומר להשאיר יתרה צבורה בקרן, שלגביה אתה ממשיך להיות עמית, ולגבי החלק, אתה מתחיל לקבל קצבה.

חיים כץ: זה בחדשות?

אסי מסינג: כן.

חיים כץ: באיזה מצב?

אסי מסינג: במצב שהגעת מעל גיל 60, יש לך מיליון שקלים, למשל, אתה מבקש לגבי 800 אלף שקל- - -

חיים כץ: ואז אתה צריך שיהיה לך לפחות שכר מינימום?

אסי מסינג: לא, אין מגבלה.

חיים כץ: שהקצבה תהיה לפחות 4,000 שקל?

אסי מסינג: לא, שהיא תהיה לפחות קצבת מינימום, לפי תקנוני הקרנות, שזה 5 אחוז מהשכר הממוצע במשק.

אסי מסינג: את ה-4,000 שקל, אתה תצטרך לעמוד בזה ברגע שתעשה משיכה הונית.

אסי מסינג: אתה ממשיך להיות עמית פעיל.

אסי מסינג: כלומר אתה יכול להתחיל לקבל קצבה נמוכה – נניח, של 2,000 ₪, להמשיך לצבור כסף, וברגע המשיכה – תצטרך לצבור לפחות 3,850 במונחי 2008, ואת היתרה תוכל לבחור חלק וחלק.

אסי מסינג: לכן החוק מתייחס למצב כזה, שבו מישהו יצא לפרישה חלקית- - -

נעה בן-שבת: הוא נחשב גמלאי.

אסי מסינג: הוא גם גמלאי וגם עמית, וצריך לתת הוראות מיוחדות.

אסי מסינג: זו סיטואציה יחסית מיוחדת.

חיים כץ: יש כאלה אנשים?

אסי מסינג: יכולים להיות.

אסי מסינג: כרגע אני לא יודע אם יש.

אסי מסינג: כרגע, כידוע, כמות הפנסיונרים בקרנות החדשות היא יחסית נמוכה.

חיים כץ: בבקשה.

נעה בן-שבת: "השיעור להעברה" – השיעור מהיתרה הצבורה, מקצבת הפרישה או מסכום חד-פעמי שנמשך מקופת הגמל שלא בדרך של קצבה, לפי העניין, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חוסך לבין בן זוגו לשעבר כשיעור שיועבר לבן הזוג לשעבר; "השיעור המשותף" – השיעור המתקבל מחלוקת התקופה המשותפת שעד למועד הפירוד בתקופת הצבירה שעד למועד הפירוד; "השר" – שר האוצר; "התקופה המשותפת" – תקופה החלה בתקופת הצבירה, ושנקבע לגביה בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חוסך לבין בן זוגו לשעבר כי הם צברו במהלכה חיסכון פנסיוני המשותף לשניהם; "תקופת הצבירה" – התקופה כמפורט להלן, לפי העניין: (1) לעניין חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים – התקופה שבעדה שולמו בשל החוסך תשלומים לקופת גמל; (2) לעניין חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות – (א) לגבי הסדר פנסיה תקציבית – תקופת העבודה או תקופת הכהונה, לפי העניין, שחל לגביה הסדר פנסיה תקציבית; (ב) לגבי קרן ותיקה או קופת ביטוח ישנה – התקופה שבעדה שולמו בשל החוסך תשלומים לקרן הוותיקה או לקופת הביטוח בהתאם להוראות הסדר החיסכון, ושלא נמשכו בשל אותה תקופה, כולה או חלקה, כספים מהקרן הוותיקה או מקופת הביטוח.

חיים כץ: תודה.

חיים כץ: בבקשה.

משה וינרב: אני מהתאחדות חברות ביטוח חיים.

משה וינרב: אנחנו חושבים שחסרה הגדרה של קופת גמל, ועושים שימוש רב במונח "קופת גמל", לכן אחרי "קופות הביטוח" אני חושב שצריכים הגדרה כזאת.

משה וינרב: המונח הזה צריך לכלול כמה קופות, וצריך שיהיה ברור, אילו קופות נכללות.

אסי מסינג: אני חושב שזה נשמט.

אסי מסינג: יש רשימת הגדרות כאן, אפשר להוסיף את "קופת גמל", בהנחה שיש אכן שימוש ב"קופת גמל" כשלעצמו.

חיים כץ: תרשמו, להוסיף הגדרה של "קופת גמל".

חיים כץ: על אילו סעיפים פה אנחנו לא מצביעים?

נעה בן-שבת: כרגע לא מצביעים על הגדרת הסכום הנותר ועל הגדרה של פרישה מעבודה.

חיים כץ: מצביעים על כל ההגדרות להוציא שתי הגדרות: סכום הנותר, שזה בעמ' 179, (4), שורה רביעית, והגדרה של פרישה מעבודה, שזה בעמ' 179 גם כן, לפני "קופת ביטוח ישנה".

אסי מסינג: ואכן צריך להוסיף הגדרה של "קופת גמל".

חיים כץ: מי בעד כל ההגדרות שהוקראו עד סוף פרק א' – ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד ההגדרות אושרו.

חיים כץ: ההגדרות אושרו.

חיים כץ: נטפל בשתי ההגדרות האלה ונוסיף הגדרה של "קופת גמל".

נעה בן-שבת: לגבי תקופת הצבירה, כשאנחנו מדברים על התקופה המשותפת, תקופת הצבירה, וגם על השיעור המשותף, אנחנו מדברים על שיעור משותף עד מועד הפירוד.

נעה בן-שבת: בעצם השיעור הזה ממשיך ללוות, למרות שיכול להיות שהסכום שבקופת הגמל יגדל מעבר למועד הפירוד.

אסי מסינג: תקופת הצבירה זה כל תקופת החיסכון, והשיעור המשותף הוא ביחס לתקופה המשותפת בתקופת החיסכון.

חיים כץ: כלומר היא תמיד תקבל אחוזים- - -

נעה בן-שבת: לפי תקופת השיתוף.

נעה בן-שבת: פרק ב': רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני.

נעה בן-שבת: 3.

נעה בן-שבת: בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני.

נעה בן-שבת: ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חוסך לבין בן זוגו לשעבר ומתקיימים לגבי פסק הדין התנאים כמפורט להלן, לפי העניין, רשאי בן הזוג לשעבר להגיש לגוף המשלם בקשה לרשום ברישומיו את פרטי פסק הדין: לגבי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת זכויות, ולגבי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים של חוסך שהוא גמלאי – (א) אם החיסכון הפנסיוני הוא באמצעות קופת גמל לקצבה או באמצעות צבירת זכויות לפי הסדר פנסיה תקציבית – נקבע בפסק הדין כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר ממועד הפירוד, וכן כי קצבת הפרישה תחולק בין החוסך לבין בן זוגו לשעבר באופן שלבן הזוג לשעבר יועבר שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לחוסך אילולא ההעברה האמורה והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף; (ב) אם החיסכון הפנסיוני הוא באמצעות קופת ביטוח ישנה הונית – נקבע בפסק הדין כי הסכום שיועבר לבן הזוג לשעבר לא יעלה על סכום בגובה מכפלת מחצית מהשיעור המשותף בסכום ההוני בקופת הביטוח הישנה; לגבי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני באמצעות צבירת כספים של חוסך שאינו גמלאי – נקבע בפסק הדין כי היתרה הצבורה של החוסך תחולק בין החוסך לבין בן זוגו לשעבר באופן שלבן הזוג לשעבר יועבר שיעור מסך היתרה הצבורה של החוסך אשר לא יעלה על מחצית מסך יתרתו הצבורה במועד הפירוד.

נעה בן-שבת: אחת המגבלות פה היא של 50 אחוז, ואתם אומרים: מי שיש לו הסדר אחר, שעולה על 50 אחוז- - -

אסי מסינג: זה במישור היחסים ביניהם.

אסי מסינג: יש פה שני עניינים: ראשית, עניין פרקטי, שיהיה שיעור קבוע ולא משתנה במהלך תקופת התשלום, כדי שהגוף המשלם יוכל לעמוד בהוראות ולא יצטרך לעשות בדיקות, למנוע טעויות.

אסי מסינג: למשל, יש הסכמי גירושין שכוללים הוראות שמשתנות לפי המועד שבו משלימים לשלם את המשכנתא או לפי גילאים מסומים או לפי צרכים אחרים.

אסי מסינג: אלה הוראות שמחייבות את הגוף המוסדי לעקוב בצורה שוטפת אחר היישום.

אסי מסינג: הן, כמובן, מועדות לטעויות, ומאוד קשות לתפעול, עלויות גבוהות – מדובר במקרים חריגים, זה לא הכלל.

אסי מסינג: הדבר השני הוא, בכל זאת החיסכון הפנסיוני, התכלית העיקרית שלו – לשמור על רמת ההכנסה שהיתה לפרט ערב הפרישה, ולכלכל אותו בכבוד.

אסי מסינג: אין שום רציונל לתמוך בכך שבני הזוג יגיעו למצב שבו הם ממסחרים את החיסכון הפנסיוני, ואומרים: אני אתן לך את כל החיסכון הפנסיוני שלי, ובתמורה תיתן לי את הדירה.

אסי מסינג: כך ייוותר האדם ללא הבטחה, וזה בניגוד לתכלית של החיסכון הפניסיוני, למדיניות הממשלה המוצהרת ולהוראות החוקים השונים שעברו בכנסת בשנים האחרונות, ולרבות צו ההרחבה בדבר פנסיה חובה, ולכן מה שמוצע כאן זה לקטום את זה במקסימום 50 אחוז.

אסי מסינג: במסגרת היחסים בין בני הזוג, הם, כמובן, יוכלו להסכים אחרת.

אסי מסינג: יש גבול גם עד כמה המדינה יכולה להתערב בעניין.

אסי מסינג: כלומר מקסימום 50.

אסי מסינג: במקסימום זה שהם מתגרשים בתום תקופת החיסכון.

חיים כץ: יש פה מישהו שרוצה להעיר משהו על הסעיף הזה, שמצביעים עליו?

נעה בן-שבת: למרות שאתה אומר שהשיעור קבוע – כמובן, הגמלה נתונה לכל מיני שינויים.

חיים כץ: גם סכום הגמלה.

חיים כץ: הסכום מתעדכן.

חיים כץ: אם הוא מגיע ל-50 אחוז – הגמלה עולה – היא מקבלת.

חיים כץ: הגמלה יורדת - מורידים לה.

אסי מסינג: הוראות ההצמדה יהיו זהות להצמדה שקיימת לקצבה עצמה.

נעה בן-שבת: מדוע אתה מגביל את זה, שבן הזוג לשעבר הוא היחיד שיכול להגיש לגוף המשלם בקשה לרשום?

נעה בן-שבת: האם לא יכול להיות שהחוסך עצמו רוצה להפריד- - -

אסי מסינג: צריך לזכור: יש פה אינטרסים נוגדים.

אסי מסינג: במצב דברים שבו בני הזוג נפרדו שלא בדרכי שלום, יכול להיווצר מצב שבו האינטרס של העמית, כמה שיותר להסתיר את הבקשה מהקופה, ולהתחיל לקבל קצבה באופן מלא, לכן נראה שמי שצריך ליזום את הבקשה זה הנהנה, והוא מי שמבקש את הכסף, ולכן עליו מוטל הנטל.

נעה בן-שבת: האם לא יכול להיות מצב הפוך?

נעה בן-שבת: אתה בעצם מגביל את הרישום רק לפי יוזמה- - -

חיים כץ: החוסך רוצה לברוח מזה, ושמים עליו שוטר.

נעה בן-שבת: או הוא רוצה כבר לדעת- - -

חיים כץ: הוא רוצה לברוח ולא לשלם.

חיים כץ: הוא החזק, לצורך העניין.

חיים כץ: הוא החוסך.

חיים כץ: אנחנו רוצים לעזור למי שנצרך, לצורך העניין.

חיים כץ: נצביע על סעיף 3.

חיים כץ: מי בעד סעיף 3 – ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – פה אחד סעיף 3 אושר.

חיים כץ: סעיף 3 אושר.

חיים כץ: זהבה גלאון הצביעה במקום חבר הכנסת אילן גילאון.