ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 614, 2012-05-22 12:00

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של ועדת החוקה כממלא מקום של היושב-ראש הקבוע.

אורי מקלב: על סדר יומה של הוועדה: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון) (הצבעת משרתים בשירות לאומי), התשע"א-2011, הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אורי מקלב: יש לנו עוד חוק?

אורי מקלב: החוק השני הוא הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – הצבעת המשרתים בשירות לאומי), התשס"ט-2009, של חבר הכנסת זבולון אורלב.

אורי מקלב: אם כך, אנחנו יכולים להתחיל.

אורי מקלב: ניתן לך, אדוני, להציג את החוק.

אורי מקלב: לפי החלטה של הנהלת הקואליציה אנחנו נדון בחוק עד שנוכל להצביע עליו, אבל את ההצבעה עצמה אנחנו לא נקיים.

אלעזר שטרן: יש החלטה של הוועדה לפי סעיף 84 לתקנון למזג את זה, ואחרי זה אנחנו נעביר לוועדת הכנסת את הבקשה לאישור.

אורי מקלב: איך שלא יהיה אנחנו לא יכולים להצביע.

זבולון אורלב: גם על המיזוג לא נוכל לעשות היום?

אלעזר שטרן: לא, אפשר להחליט על המיזוג.

אלעזר שטרן: אנחנו נצטרך להעביר את זה לוועדת הכנסת לקבל מהם את האישור.

זבולון אורלב: מאה אחוז.

זבולון אורלב: אני בעד.

אורי מקלב: כל זמן שלא היתה החלטה של ועדת הכנסת לאשר את המיזוג, אנחנו ממילא לא יכולים להצביע.

אלעזר שטרן: יש בזה דעות שונות.

אלעזר שטרן: יש כאלה שאומרים שכן, יש כאלה שאומרים שלא.

דורית ואג: על זה התווכחנו הבוקר.

אורי מקלב: עד עכשיו היה נהוג שכן.

אלעזר שטרן: יש ויכוחים על הפרשנות של התקנון, אם אפשר להצביע לפני אישור של ועדת הכנסת - -

זבולון אורלב: תלכו לחומרא.

אלעזר שטרן: - - אם הוועדה פה יכולה להצביע לפני שוועדת הכנסת אישרה את המינוי, כן או לא.

זבולון אורלב: אתה צריך אבל להצביע כדי לפנות לוועדת הכנסת.

אלעזר שטרן: לא, אבל אתה צריך להצביע על המיזוג.

אלעזר שטרן: נגיד שהצבעת על המיזוג פה בוועדה.

זבולון אורלב: אתה צריך את אישור ועדת הכנסת.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: השאלה אם אתה יכול להצביע פה בוועדה לאשר את החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית על תנאי שוועדת הכנסת תאשר.

זבולון אורלב: אם הוועדה פה לא מצביעה, על סמך מה יושב-ראש הוועדה פונה לוועדת הכנסת?

דורית ואג: לא, הוא אומר להצביע רק על המיזוג.

אלעזר שטרן: יש הצבעה על המיזוג, ויש הצבעה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

זבולון אורלב: לא, אני מדבר על הצבעה על המיזוג.

אלעזר שטרן: הצבעה על המיזוג בכל מקרה חייבים.

זבולון אורלב: קודם פה, ואחרי זה - - -

אלעזר שטרן: זה בכל מקרה.

זבולון אורלב: אז זה מה שאני מציע.

זבולון אורלב: אוקיי.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, קודם כול אני רוצה לומר דבר בשבח האכסניה של הוועדה ושל היושב-ראש הקבוע של הוועדה.

זבולון אורלב: לאחר שהוא ראה שאני מתקשה בקידום החקיקה הפרטית, באחת ההזדמנויות הוא יזם את החקיקה של הוועדה.

זבולון אורלב: ההצעה שעברה קריאה ראשונה היא הצעת הוועדה, על פי יוזמתי, ואני מברך את הוועדה.

זבולון אורלב: ולאחר שהוועדה אישרה בקריאה ראשונה להצבעה הצלחנו להשיג את ההסכמה של כל ראשי הסיעות בקואליציה של אז, כדי שגם הקריאה הטרומית תעבור, והתחייבתי, ואני אעמוד בהתחייבותי, שההצעה שלי תמוזג בהצעה של הוועדה, ואני אלך על-פי נוסח הוועדה.

זבולון אורלב: אז צריכים לדון בנוסח של הוועדה, ואני אוטומטית אמזג את ההצעה שלי, כך שלא צריכים לדון בהצעה הפרטית שלי.

זבולון אורלב: עניין החוק הוא מאוד פשוט.

אורי מקלב: אז אנחנו הולכים לדון עכשיו בהצעה של הוועדה?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, הרציונל של ההצעה שלי הוא רציונל מאוד פשוט.

זבולון אורלב: כיוון שהמשרתים בשירות לאומי ובשירות אזרחי מקבלים את הזכויות של המשרתים בצה"ל, וכיוון שחלקם משרתים מחוץ למקומות מגוריהם, למרות שמגיע להם ביום הבחירות לקבל יום חופש ולחזור הביתה ולהצביע ולחזור חזרה למקום שירותם, חשבנו, מתוך הניסיון, שהואיל וחלקם משרתים בכפרי נוער עם נוער בסיכון, והואיל וחלקם משרתים בבתי-חולים, אין טעם להוציא אותם מנהריה שיחזרו לירושלים, ומירושלים חזרה לנהריה, אלא שיצביעו במעטפות כפולות במקומות מגוריהם.

זבולון אורלב: כמו שעושים החיילים בצה"ל, ולא חשוב אם מדובר בלוחמים שנמצאים בשדה, ובאמת טכנית לא יכולים להגיע, או גם חיילים בקריה שגרים ברמת-גן, אבל הם יכולים להצביע בקריה בתל-אביב.

אורי מקלב: או שוטרים.

זבולון אורלב: או שוטרים.

זבולון אורלב: כך חשבנו שמן הראוי לעשות, ואני שמח שגם הנהלת הקואליציה וראשי הסיעות הסכימו למהלך הזה.

זבולון אורלב: ולכן הוגש נוסח שהוסכם.

זבולון אורלב: היתה לנו פגישה מקדימה של מנהלת השירות הלאומי יחד עם ועדת הבחירות המרכזית, כדי שנטפל גם בעניינים הטכניים: איזה אישור, מי נותן וכדומה, והגענו לאיזשהו נוסח מוסכם, והנוסח שהמנהלת הסכימה עם ועדת הבחירות המרכזית הוא גם נוסח שמקובל עלי.

זבולון אורלב: שמעתי שיש איזה הערות למשרד המשפטים, שנשמע אותן.

זבולון אורלב: אנחנו רק ביקשנו עוד דבר אחד.

זבולון אורלב: המרחק של 100 קילומטר הוא מרחק שרירותי.

זבולון אורלב: הרעיון שלנו היה שגם בת במרחק של 60 קילומטר – זה המרחק של ירושלים מתל-אביב, המרחק של ירושלים מגוש דן – אין צורך להטריח אותה.

זבולון אורלב: כאן לא מדובר אגב בעשרות אלפים, אלה שמשרתות מחוץ למקומות מגוריהן הן בסדר גודל של בערך 4,000 בנות.

זבולון אורלב: היום מצביעים במעטפות כפולות סדר גודל של 160 או 170 אלף.

אורלי עדס: בפעם האחרונה היו 190,000.

זבולון אורלב: 190,000.

זבולון אורלב: אתה רואה?

זבולון אורלב: עוד הפחתתי.

זבולון אורלב: כלומר שהתוספת הזאת היא תוספת יחסית שולית, היא לא באופן משמעותי.

זבולון אורלב: ואני משבח את ועדת הבחירות שהבינה שדווקא בגלל שמדובר בצעירים חשוב לחנך אותם למצות ולהצביע בבחירות, ושלא יתחילו להתרגל לזלזל בבחירות.

זבולון אורלב: זאת היתה הבקשה היחידה שלנו, רק לקצר את הדבר הזה.

זבולון אורלב: נדמה לי שמנהלת השירות הלאומי, היא תדבר בפני עצמה, אמרה: אל תעשו הבחנה של מרחק אלא תעשו הבחנה מי גרה מחוץ לביתה.

מלכיאל דהן: מי נמצאת בדירת שירות.

זבולון אורלב: בדירת שירות, כי הם לא נותנים דירת שירות אלא למקרים שמצדיקים שהיא תגור מחוץ לביתה.

אורי מקלב: מה הקריטריון של דירת שירות?

אורי מקלב: מה המרחק?

זבולון אורלב: מיד נשמע.

זבולון אורלב: אני מניח שאלה שגרות בירושלים ומשרתות בבית-שמש, לא ייתנו להן דירת שירות.

אורי מקלב: איך הפרמטרים?

אורי מקלב: לפי מרחקים?

זבולון אורלב: זה תיכף נשמע.

זבולון אורלב: את זה הם ביקשו, לא אני ביקשתי.

זבולון אורלב: מבחינתי צריך להיקבע איזשהו קריטריון, של מרחק או דירת שירות.

אורלי עדס: אבל נקבע קריטריון של ה-100 קילומטר.

זבולון אורלב: כן, בקריאה הראשונה, אבל אפשר בקריאה השנייה ובקריאה השלישית לדבר על זה.

זבולון אורלב: בהסכמה, הכול בהסכמה.

זבולון אורלב: אני קיבלתי על עצמי לעבוד רק בהסכמות, והיושב-ראש מכיר אותי בעניין הזה.

זבולון אורלב: זהו, עד כאן דברי.

זבולון אורלב: ואנחנו מבקשים, אם אפשר לזרז.

זבולון אורלב: אני לא ידעתי, רק הבוקר מסרה לי מנהלת הוועדה על העניין הזה של הקואליציה שלא הבנתי את עניינו.

זבולון אורלב: אבוא בדברים עם יושבת-ראש סיעת קדימה, חברת הכנסת דליה איציק - -

דורית ואג: בהנחה שזה משם בא.

זבולון אורלב: - - שגם היא שירתה בשירות לאומי, אם אינני טועה, היא בוגרת החינוך הממלכתי דתי – כדי להבהיר לה את העניין.

זבולון אורלב: אני לא רואה שום סיבה שסיעת קדימה תתנגד לעניין כי כולם מדברים על חובת השירות בצה"ל, השוויון, נשיאה בנטל – כולם ישרתו – וכשבאים לשרת אתה בעצם אומר: רגע, מורה חיילת שגרה ביוקנעם וגרה בתל-אביב יכולה להצביע בקלפי ניידת, ובת השירות הלאומי שגרה באותה דירה ביוקנעם וגרה בתל-אביב צריכה לנסוע.

זבולון אורלב: האפליות האלה חייבות להתבטל, וצריך שיהיה כאן

זבולון אורלב: דין אחד לכל אלה שמשרתים בתוקף זכויותיהם במדינה.

זבולון אורלב: זה חלק מהמבחן של רוממות ההצהרות בגרונם, ואחרי זה כשבא למעשה אז מנהלים כל מיני חשבונות קטנוניים.

זבולון אורלב: עד כאן, אדוני.

אורי מקלב: תודה רבה לך, המציע.

אורי מקלב: צריך גם לקחת בחשבון, שאומנם היום זה מספר מועט אבל לפי יעדי הממשלה, השירות האזרחי צפוי לגדול.

זבולון אורלב: ולוואי.

אורי מקלב: אבל זאת לא סיבה שלא יסכימו, זו סיבה שיכול להיות שהבעיה תחריף.

מלכיאל דהן: בשירות האזרחי בדרך כלל הם משרתים במקום מגוריהם.

אורי מקלב: אבל הכול יכול להשתנות.

אורי מקלב: אני לא מכיר את הדבר הזה, אני לא יודע מה יהיה עם ההחלטה של הממשלה עד היישום, אבל הממשלה מכריזה היום על יעדים מאוד גדולים, אז ודאי שחלקם לא יהיו.

אורי מקלב: ומדובר על צעירים.

אורי מקלב: היום השירות האזרחי מוגבל בגיל, שהוא צריך להיות מינימום 23 או הוא צריך להיות נשוי.

אורי מקלב: היום לא יכול בחור בן 18 לעשות שירות אזרחי.

אורי מקלב: חלק מההמלצות שהגישו עכשיו לפני שבועיים לראש הממשלה על שירות אזרחי היו לתת אפשרות לעשות שירות אזרחי כבר מגיל צעיר יותר, מגיל 18, ובתחומים אחרים במדינת ישראל, כמו כיבוי אש ועוד, בהחלט יכול להיות שמדובר על משהו שהוא רחוק יותר, בתי-חולים ועוד.

אורי מקלב: אבל זה לא הנושא של הדיון שלנו.

אורי מקלב: משרד המשפטים?

עמי ברקוביץ: באופן כללי אני רוצה לומר, בהמשך למה שאמר חבר הכנסת אורלב, שהנושא הובא גם לדיון חוזר לפני ועדת השרים לחקיקה בעקבות התנגדות קודמת שהושמעה גם כאן בוועדה, וועדת השרים אכן החליטה שתי החלטות: ביחס להצעת החוק של הוועדה היא החליטה להשאיר את הנושא להכרעת הנהלת הקואליציה, וביחס להחלטה של חבר הכנסת אורלב הוחלט לתמוך בהצעה בתנאי שההצעה תנוסח ותוצמד לנוסח המוצע על-ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא, ותוך תיאום עם משרדי הממשלה.

זבולון אורלב: הוא אשר אמרתי.

עמי ברקוביץ: נכון.

עמי ברקוביץ: אני רק רציתי להשלים את ההיבט של ועדת השרים לחקיקה.

עמי ברקוביץ: ברמה העקרונית, לפני שיתחיל הדיון בפרטים, אני רק רוצה לומר דבר אחד, והוא שאנחנו לא רואים בחוק הזה פלטפורמה להסדרת נושא השירות הלאומי בכללותו, אלא דרך לאפשר את ההצבעה כפי שמוצע.

עמי ברקוביץ: מכאן נגזרות הערות פרטניות שלנו כאלה ואחרות, שנועדות לאפשר את המהלך של ההצבעה מבלי לקבוע מסמרות על רקע הצעה ממשלתית כוללת של הסדרת נושא השירות הלאומי, שהיא מסדירה את כל הנושא בכללותו.

אורי מקלב: כגון?

אורי מקלב: אלו דוגמאות?

עמי ברקוביץ: כגון המבנה, כגון הנושא של מנהלת השירות הלאומי, כגון הנושא של תעודת מתנדב בשירות הלאומי, כגון הנושא של דירת מגורים וכדומה.

אורי מקלב: הדברים הטכניים - - -

עמי ברקוביץ: אלה היבטים שיש להם ביטוי פרטני בנוסח, ואנחנו לא בטוחים שיש בו צורך.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, התפיסה של חברי הכנסת היתה שהעניין הזה הוא לא עניין לממשלה.

זבולון אורלב: פה מדובר בחוק בחירות.

דורית ואג: בדרך כלל היא לא מתערבת.

זבולון אורלב: בדרך כלל הממשלה לא מתערבת.

זבולון אורלב: עובדה גם שהקריאה הראשונה נולדה פה בוועדת החוקה, בלי ממשלה ובלי שום דבר.

זבולון אורלב: ולכן בהתייעצות שהתייעצנו חשבנו שמי שראוי להוביל זאת ועדת הבחירות המרכזית, שהיא זרוע עצמאית, היא לא ממשלה.

זבולון אורלב: היא זרוע עצמאית, יש לה את האוטונומיה שלה, היא בראשות שופט עליון, והמנהלת, כיוון שהמנהלת צריכה לתת את השירותים הלוגיסטיים, לדעת מי ומי ההולכים וכדומה.

זבולון אורלב: אז לכן אני לא יודע, קיבלתי על עצמי להיות מוצמד, לא בגלל הממשלה אלא בגלל הנהלת הקואליציה.

זבולון אורלב: זה שזה מסתדר עם הממשלה זה בסדר, אבל אני לא בעד זה שמשרד המשפטים יתחיל להגיד לכנסת איך צריכות להתנהל בחירות.

עמי ברקוביץ: הוא ממש לא עושה את זה, אבל כיוון שהנושא של שירות לאומי – ואנחנו לא הוזמנו לישיבה שהתקיימה – נמצא עכשיו בהליך של הסדרה חקיקתית, אנחנו לא רוצים שהחוק הזה יקדים.

זבולון אורלב: נראה לגופם.

דורית ואג: מה שהוא התכוון לומר, חבר הכנסת אורלב, שההיסטוריה מלמדת אותנו לאורך כל השנים שהממשלה לא נהגה להתערב ולקבוע עמדה בחוקי הבחירות.

דורית ואג: זה מה שהוא התכוון לומר.

עמי ברקוביץ: יש לנו אפשרות להביע הערות מקצועיות שלדעתנו נועדות לשפר את התהליך, בלי שום קשר להתערבות.

זבולון אורלב: נשמע אותן.

אורי מקלב: ועדת הבחירות, איך יתבצע המהלך?

אורי מקלב: אם אין לי תעודה, איך נדע שזה 100 קילומטר?

זבולון אורלב: הוועדה קיבלה את הנוסח, נכון?

אורלי עדס: הנוסח שהועלה לוועדה זה הנוסח שסוכם בינינו עם הערות של הייעוץ המשפטי.

אלעזר שטרן: אני מציע שנקרא וכל פעם שניתקל בנקודה - - -

אורי מקלב: איך התהליך יתבצע?

אורי מקלב: אני שואל שאלה של עם הארץ: שוטר שמצביע בקלפי, הוא מצביע עם תעודת השוטר שלו או שהוא מקבל עוד תוספת לשוטר?

אלעזר שטרן: לשוטרים יש הסדר משלהם, הוא שונה קצת מ - - -

אורי מקלב: זה רק שוטרים שמשובצים ביום בחירות, שוטר רגיל לא?

אורלי עדס: כיוון שהמשטרה לא יודעת מי יוצב ביום הבחירות בקלפי מסוימת או לא, אז זה חל על כלל השוטרים, אבל זה הליך שונה לחלוטין ואין דומה לו בחוק הבחירות.

אורלי עדס: מדובר במחיקה מהפנקס, זה הליך שונה לחלוטין.

אורי מקלב: ההליך הזה יהיה כמו נכים?

אורלי עדס: די דומה, כן.

אורלי עדס: כאן הם יידרשו להציג את תעודת ההצבעה.

אורלי עדס: בנוסח שעליו סיכמנו דובר על הצגת תעודת שירות לאומי במקביל לאמצעי זיהוי כמקובל, שזה תעודת זהות, דרכון או רישיון נהיגה, ולהציג את אישור המנהלת שמאשר שהיא גם עומדת בתנאי של 100 קילומטרים, ככל שתחול המגבלה הזו.

אורי מקלב: זאת אומרת כל בת שירות לאומי שגרה מעל 100 קילומטר רחוק מביתה תקבל בדואר גם אישור מהמנהלת.

אורלי עדס: תעודת הצבעה.

אורי מקלב: אישור מהמנהלת שהיא זכאית לבחור - - -

יואב ארבל: ורק עם זה היא תוכל לבוא לקלפי.

אורי מקלב: ואז עם האישור הזה, עם התעודה שהיא משרתת בשירות לאומי ותעודה מזהה אחרת.

אורלי עדס: כן.

אורי מקלב: זאת אומרת שלושה מסמכים היא צריכה להביא כדי להצביע, ואז היא תצביע במעטפה כפולה.

אורלי עדס: כן.

יואב ארבל: אני היועץ המשפטי של מנהלת השירות האזרחי לאומי.

יואב ארבל: בכמה מלים, היום במסגרת המנהלת מתנדבים 15,000 מתנדבים, מתוכם כ-1,700 בשירות האזרחי לפי חוק טל כרגע.

יואב ארבל: התיקון הזה לא חל לגביהם, כמו שאמר לפני כן מלכיאל דהן, מכיוון שהיום כל המשרתים בשירות האזרחי לפי חוק טל משרתים בביתם.

יואב ארבל: אין אף אחד שמשרת מחוץ לביתו.

יואב ארבל: כולם חוזרים בערב הביתה ומשרתים ליד הבית.

אורי מקלב: אוקיי.

אורי מקלב: אבל המשרתים בשירות אזרחי היום נמצאים בתוך השירות הלאומי, נכון?

אורי מקלב: נמצאים בתוך חוק שירות לאומי.

יואב ארבל: במסלול משלהם.

אורי מקלב: אם מחר אחרי קבלת החוק יהיה אחד שישרת רחוק מביתו, הוא ייכלל בחוק או לא ייכלל בחוק?

יואב ארבל: אנחנו מתקנים את זה לפי המצב הנוכחי כרגע.

יואב ארבל: גם המצב המשפטי כרגע.

יואב ארבל: היום לחבר'ה של השירות האזרחי אין את האפשרות לשרת מחוץ לביתם, לכן התיקון הזה כרגע, לפי המצב המשפטי כרגע - - -

אורי מקלב: אין אפשרות בכלל לשרת?

יואב ארבל: שאר 13,200 בערך המתנדבים, מתנדבים בשירות הלאומי.

זבולון אורלב: כשיתקנו אז - - -

יואב ארבל: אז נעשה את כל התיקונים הנדרשים.

יואב ארבל: שאר כ-13,000 המתנדבים, מתנדבים בשירות הלאומי.

יואב ארבל: בתוך זה מדובר על בנות הציונות הדתית, מדובר על מתנדבים במגזר הערבי – היום הם כ-2,400 – ועוד מתנדבים חילוניים, כל אחד וסיבת הפטור שלו.

דורית ואג: כולם כלולים ב-13,000?

יואב ארבל: כולם ב-13,000.

יואב ארבל: מתוך זה כיום 5,000-4,000 מתנדבים גרים בדירת שירות, וכל יום אחרי השירות הם לא חוזרים לביתם אלא חוזרים לדירת השירות.

יואב ארבל: זה המצב כרגע.

זבולון אורלב: מה הקריטריונים לדירת שירות?

יואב ארבל: היום הקריטריונים לא סגורים עד הסוף.

יואב ארבל: אנחנו באמת, כמו שאמר עורך-דין ברקוביץ ממשרד המשפטים, לפני הליך חקיקה שבמסגרתו – במסגרת תקנות שיישבו על החוק החדש – נגדיר בדיוק את המרחק שלפיו זכאית בת שירות לגור בדירת שירות.

אורלי עדס: אבל כיום לפי מה היא מקבלת?

אורלי עדס: לא כרוך במרחק?

אורלי עדס: זאת אומרת, זה יכול להיות פחות מ-100 קילומטר?

אורי מקלב: בת שגרה בירושלים ומשרתת בדירת שירות.

אורי מקלב: היא גרה בנחלים.

אורי מקלב: אני מכיר את זה.

אורלי עדס: זאת אומרת שזה יכול להיות במרחק של 30 קילומטר.

זבולון אורלב: 30 קילומטר?

זבולון אורלב: תן לי דוגמה.

דורית ואג: אז לפי מה אתם קובעים היום מי יקבל דירת שירות?

אורי מקלב: לפי המקום, אם התחבורה קשה לשם.

מלכיאל דהן: בת שגרה בדימונה ומשרתת בבאר-שבע יכולה להיות בדירת שירות.

זבולון אורלב: זה בזבוז כסף נוראי.

זבולון אורלב: אבל אם תנאי התחבורה - - -

זבולון אורלב: לא, אלא אם כן היא גרה בתוך כפר הילדים, זה אני מבין.

זבולון אורלב: אני מסכים שיש סיטואציה שיכול להיות שהיא גרה בדימונה, אבל בבאר-שבע יש כפר לילדים בסיכון, ששמה כל הצוות החינוכי גר במקום כי המדריכים גרים במקום, אז היא גרה, אז זה לא בדיוק דירת שירות.

מלכיאל דהן: זה המצב.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים אגב שביום הבחירות היא גם לא תעזוב אותם.

אורי מקלב: אבל החוק נותן תשובה לכל ה – אם החוק אומר 100 קילומטר, אז הוא לא ייתן תשובה.

דורית ואג: לא, היא תבוא עם פתק שלהם.

אורלי עדס: לא, עם פתק של המנהלת על המרחק.

אורי מקלב: האם המנהלת תיתן את האישורים למי שגרה בדירת שירות או שזה 100 קילומטר כרגע?

עמי ברקוביץ: - - - עלה העניין של המרחק.

אורי מקלב: זה אומר אבל דבר אחד, שמנהלת השירות תצטרך לעשות עכשיו חלוקה.

אורי מקלב: אם היום יש להם כן דירות שירות, לא דירות שירות, הם צריכים עכשיו – אם זה החוק: 100 קילומטר, 80 קילומטר, 70 קילומטר - - -

יואב ארבל: נערכנו טכנית לזה.

יואב ארבל: יש לנו גם ממשק מול משרד הפנים, מול מנהל האוכלוסין, כך שיש לנו את כל הכתובות של כל המשרתים.

יואב ארבל: נערכנו טכנית לכך שלא תהיה בעיה גם לבדוק מי מעל 100 קילומטר, מי מעל 80, מי מעל 60.

יואב ארבל: בשביל זה עשינו את ההכנה המוקדמת.

אורי מקלב: גם אם נוריד ל-60 קילומטר זה לא יפטור את אלה שמשרתים בכפרי נוער או בכל מיני מקומות, בהוסטלים, שגרים ב-35 קילומטר.

זבולון אורלב: אתה צודק, אבל אם היא גרה בדימונה ומשרתת בבאר-שבע, אין הצדקה.

זבולון אורלב: שתיסע לדימונה, זה 25 דקות נסיעה.

זבולון אורלב: זה כמו שאתה גר בגילה וצריך להצביע בפסגת-זאב, זה גם לוקח 25 דקות.

אורי מקלב: זה לוקח יותר, אדוני.

אורי מקלב: אני מבקש לא להטעות את הוועדה.

אורי מקלב: זה לוקח יותר, ואתה עוד עשוי לקבל קנס של 180 שקל.

אורלי עדס: אפשר לשאול נתון נוסף?

אורלי עדס: אמרת ש-5,000-4,000 מתגוררות בדירות שירות.

אורלי עדס: יש לכם נתון לגבי כמה משרתות במרחק של 100 קילומטר ומעלה, שזה הקריטריון שעליו דובר?

עמי ברקוביץ: לכן מר אורלב מציע להישאר על הקריטריון של מרחק.

אורלי עדס: לא, אבל השאלה היא אם יש את הנתון.

יואב ארבל: אנחנו נוציא אותו לקראת הבחירות, אבל מדובר במקסימום 5,000 בנות.

יואב ארבל: אני מעריך שזה יהיה פחות.

זבולון אורלב: אם נעשה מרחק של 60 קילומטר לכל הקבוצות האלה, לדעתי הם מורידים עוד 1,000 בנות.

יואב ארבל: פלוס מינוס.

זבולון אורלב: פלוס מינוס ש-25% מהבנות ירדו.

זבולון אורלב: תישארי בין 3,500 ל-4,000 בנות, משהו מהסוג הזה.

זבולון אורלב: לדעתי זה סדר הגודל פלוס מינוס.

עמי ברקוביץ: הם אמרו שמעל 100 קילומטר זה 7,000, לא?

זבולון אורלב: מה פתאום?

זבולון אורלב: הוא אומר לך שהמקסימום זה 4,800.

אורי מקלב: כמה במרחק של 100 קילומטר?

יואב ארבל: לא מדדנו מרחקים.

אורי מקלב: דירות שירות.

אורי מקלב: תן לנו נתון לגבי דירות שירות.

זבולון אורלב: אחרי שחוקקנו את זה קצת יותר התעמקנו בדבר הזה, והתחלנו לברר.

זבולון אורלב: קח את הדוגמה של ירושלים וגוש דן, קח את ירושלים ובאר-שבע, קח את ירושלים-חיפה, קח את תל-אביב-חיפה או הקריות וכדומה.

זבולון אורלב: יש כמה מרכזים עירוניים גדולים.

זבולון אורלב: ירושלים, גוש דן, באר-שבע, חיפה והצפון.

זבולון אורלב: המרחק בין תל-אביב לבאר-שבע הוא פחות מ-100 קילומטר, המרחק בין תל-אביב לחיפה הוא פחות מ-100 קילומטר, המרחק בין ירושלים לתל-אביב הוא פחות מ-100 קילומטר.

זבולון אורלב: לכן הייתי ממליץ באופן מהותי, כשאתה בודק, ללכת על סדר גודל של 60 קילומטר, שזה לדעתי עונה על כך שזה לא מרחק הזוי, זה כבר בין-עירוני, שאתה צריך לקחת קו פנימי לתחנה המרכזית, ומהתחנה המרכזית לתחנה המרכזית, וכשתגיע לירושלים יש לך עוד קו פנימי.

זבולון אורלב: זאת כבר נסיעה של שעה וחצי עד שעתיים לכל צד, את זה היא לא תעשה.

זבולון אורלב: אם לא תיתן לה להצביע במקום והיא כוח עזר בבית-חולים, והיא מדריכה במוסד לסיכון או באיזשהו תפקיד אחר, לדעתי היא לא תיסע.

אורי מקלב: חבר הכנסת אורלב, אני חושב שירושלים-תל-אביב – אני לא יודע מה מחשיבים: היציאה מירושלים, הכניסה לתל-אביב – זה פחות מ-60 קילומטר.

יואב ארבל: יש הרבה בנות ביישובים קטנים, כמו שאמר חבר הכנסת אורלב, שצריכות להגיע מהיישוב הזה עד ירושלים ומירושלים עד הבית, לכן 100 קילומטר זה קצת גבוה מדי גם לטעמנו.

אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון, אני חושב, שמה שאדוני מציע זה פחות הבנות האלה, בגלל שחלק מהבנות מלמדות ובטוח נשארות שבתון, וחלקן חוזרות הביתה.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על כאלה שממשיכות באופן טבעי.

אורי מקלב: מי שביום שבתון וצריכות לחזור הביתה שלא - - -

זבולון אורלב: מי שחוזרות הביתה חוזרות הביתה.

אורי מקלב: לכן אנחנו מדברים כאן על תוכנית יותר קטנה.

מלכיאל דהן: גם ההנחיה של המנהלת היא לאפשר.

אורי מקלב: הכמות הרבה יותר קטנה, מכיוון שמי שתחזור הביתה - - -

זבולון אורלב: יש להן נסיעה חינם.

אורי מקלב: מי שלא עסוקה, מי שלא פעילה, מי שלא עובדת באותו היום, דהיינו אם זה לא בית-חולים, אם זה לא כפר נוער ולא דברים כאלה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, אני רק אומר לך, שאני לא מכיר בת אחת שמשובצת בבית-ספר שעוסקת רק בבית-ספר.

זבולון אורלב: אין כזה דבר.

זבולון אורלב: אותה בת אחרי הצהריים היא במועדונית.

אורי מקלב: אבל זה גם חופש ביום בחירות.

זבולון אורלב: איזה חופש?

זבולון אורלב: המועדונית פועלת, ובתנועת הנוער היא פועלת, ובחוג במתנ"ס זה פועל אחרי הצהריים.

זבולון אורלב: מתנ"סים פתוחים.

דורית ואג: לא, במתנ"סים יש קלפיות עכשיו.

אורלי עדס: אגב, הוזכרו גם המורות חיילות שמשרתות בקרית-שמונה, הן יכולות להצביע כמו חיילות.

אורלי עדס: אני מבינה שזו קבוצה גדולה.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: למרות שהיא גרה בחצור-הגלילית.

אורלי עדס: לא משנה, אבל היא יכולה להצביע כחיילת, בקלפי צבאית.

יואב ארבל: ודירה לידה יש בת שירות שעושה אותו דבר בדיוק.

זבולון אורלב: בתי שהיתה מורה חיילת, באותה דירה גרו בנות של השירות הלאומי, שתיהן היו במל"ש, במרכז לימודי שדה.

זבולון אורלב: זאת עם מדים.

יואב ארבל: אין סיבה להפלות.

זבולון אורלב: היו בחירות, זאת היתה צריכה לנסוע וזאת הלכה - - - מה ההיגיון?

אורי מקלב: רבותי, יש עוד משהו שאנחנו צריכים לברר חוץ מזה?

אורי מקלב: נברר תיכף אם יש הסכמה על ה-60 קילומטר.

אורי מקלב: אמר אדוני המציע, שאתה רוצה שזה יהיה בהסכמה.

זבולון אורלב: לא יודע, היו הערות של משרד המשפטים.

זבולון אורלב: אני לא יודע מה.

עמי ברקוביץ: אני מציע שנקרא את הנוסח, לא?

זבולון אורלב: אז קדימה, בוא נקרא.

אלעזר שטרן: אני קורא את הנוסח שלנו באתר, ואנחנו נעיר לפי הדברים.

אלעזר שטרן: תיקון סעיף 7, סעיף 1: בחוק הבחירות לכנסת (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 7, במקום "סעיף 68א, סעיף 68ב" יבוא "סעיפים 68א עד 68ג".

אלעזר שטרן: זה תיקון טכני של סעיף 7 שפשוט יתאים, כי אנחנו מוסיפים את 68ג.

אלעזר שטרן: סעיף 2 – הוספת סעיף 68ג – אחרי סעיף 68ב לחוק העיקרי יבוא: "הצבעת מתנדב בשירות לאומי.

אלעזר שטרן: (א): בסעיף זה – "גוף מוכר" – גוף שהשר הממונה על השירות האזרחי-לאומי (בסעיף זה – השר הממונה) הכיר בו כגוף שעיסוקו טיפול והפניה של מתנדבים בשירות לאומי".

אלעזר שטרן: פה הוספנו, בהתאם לנוסח שהועבר לנו על-ידי חבר הכנסת אורלב וועדת הבחירות, את ההגדרה של מנהלת.

אלעזר שטרן: צריך לחשוב אם באמת להוסיף את ההגדרה הזאת, משתי סיבות: אל"ף, כמו שאמר עורך-דין ברקוביץ ממשרד המשפטים, מונחת על שולחן הכנסת הצעת חוק להסדרת הנושא של השירות הלאומי, ושמה יוסדר מעמדה של המנהלת וכולי, השאלה אם זה נכון שאנחנו נגדיר אותה פה.

אלעזר שטרן: ובי"ת, טכניקת החקיקה של הפניה להחלטת ממשלה בחקיקה ראשית, זה לא שהיא לא קיימת, אבל היא לא מקובלת.

אורי מקלב: מה רע בנוסח שהיה?

אורי מקלב: מה הוא לא טוב?

זבולון אורלב: מה הבעיה?

זבולון אורלב: שיגמרו שמה, יעשו תיקון עקיף לפה.

זבולון אורלב: בינתיים נגדיר מה שקיים.

יואב ארבל: ונפנה אחרי זה לחוק החדש.

עמי ברקוביץ: כיוון שכך עדיף לא להפנות להגדרה של המנהלת, מה עוד שאפשר בצורה מאוד פשוטה להתגבר.

עמי ברקוביץ: בסך הכול המנהלת מופיעה כאן בהמשך על-ידי כך שהמנהל הכללי של המנהלת צריך להמציא לכל מתנדב בשירות לאומי.

עמי ברקוביץ: אנחנו חשבנו שבמקום לתת מעמד סטטוטורי לראשונה, אגב חוק בחירות אינצידנטלי, מעמד למנהלת ולמנהל הכללי שלה, אפשר פשוט לכתוב השר או מי שהוא הסמיכו לכך.

זבולון אורלב: מה אתם הולכים לשר?

עמי ברקוביץ: חבר הכנסת אורלב, השר הממונה על השירות הלאומי, יש לו כמה תפקידים.

זבולון אורלב: השר יתחיל להוציא אישורים?

עמי ברקוביץ: כמו ששר המשטרה הוא זה שמוציא את רשימת השוטרים.

אורי מקלב: מדובר כאן על הגדרה של השירות הלאומי.

אורי מקלב: השאלה איך מגדירים את המנהלת.

זבולון אורלב: נתקן גם שמה.

יואב ארבל: אנחנו מאוד מבקשים להשאיר את הנוסח כמו שהוא.

יואב ארבל: צריך להבין גם שהמנהלת, הייחוד שלה, שיש לה עצמאות.

יואב ארבל: אנחנו משתדלים לתת לה כמה שיותר עצמאות, וזה לא כמו עוד יחידה רגילה במשרד.

אלעזר שטרן: שוב, זו לא האכסניה המתאימה להגדיר בפעם הראשונה את המנהלת.

יואב ארבל: אנחנו מוכנים להתחייב שברגע שיעבור החוק שלנו - - -

זבולון אורלב: יעשו שמה תיקון עקיף.

אלעזר שטרן: בדיוק להיפך.

אלעזר שטרן: ברגע שיעבור החוק שם, יהיה אפשר לעשות את התיקון פה.

יואב ארבל: להוציא סמכות מהשר ולהעביר את הסמכות למישהו?

עמי ברקוביץ: אין שום בעיה.

עמי ברקוביץ: עושים את זה חדשות לבקרים, את הדברים האלה.

זבולון אורלב: מה עבר בקריאה הראשונה?

אלעזר שטרן: "גוף מוכר".

אלעזר שטרן: ההגדרה הזאת לא היתה.

אורי מקלב: כן עבר "גוף מוכר" – גוף שהשר הממונה על השירות - - -

זבולון אורלב: גוף מוכר זה בסדר.

אלעזר שטרן: לא, גוף מוכר זה משהו אחר, זה לא המנהלת.

אלעזר שטרן: וזאת כבר הגדרה שיש היום בחקיקה במקומות שונים.

זבולון אורלב: יכול להיות שמשפטית הם צודקים, פרקטית ובירוקרטית זה עלול לסבך.

אלעזר שטרן: לא, זה לא יסבך, כי ברגע שאתה אומר השר או מי שהוא הסמיכו לכך, הוא יסמיך את המנהלת.

עמי ברקוביץ: אנחנו כרגע עוסקים בדיון משפטי.

אורלי עדס: למה יש בעיה עם הנוסח שהציע עמי, שזה יהיה השר הממונה או מי שהוא הסמיך?

זבולון אורלב: תסבירי.

אורלי עדס: עמי ברקוביץ הציע שזה יהיה השר הממונה או מי שהוא הסמיך לכך, אז אין צורך בהגדרה של המנהלת.

זבולון אורלב: אז מה הבעיה?

עמי ברקוביץ: היא שואלת מה הבעיה בהצעה שלנו.

זבולון אורלב: הואיל ועבדתי יום יומיים בבירוקרטיה הממשלתית, למעלה מ-20 שנה, אני תמיד אומר: יש גרף, שככל שאתה עולה להר למעלה יותר וההר גבוה יותר, אחרי זה גם לוקח זמן לרדת למטה.

זבולון אורלב: וככל שאתה לא צריך לעלות למעלה, אז ככה יש לך פחות לרדת.

זבולון אורלב: יש שר ממונה, הוא ממונה לתת הוראות למנהלת וכולי.

זבולון אורלב: לא כל דבר פרקטי – להוציא אישורים – בשביל זה צריכים השר הממונה.

עמי ברקוביץ: למה לפי סעיף 95 לחוק יכול שר המשטרה להעביר ליושב-ראש הוועדה רשימה שתפרט את שמו של כל שוטר?

זבולון אורלב: גם זאת טעות.

זבולון אורלב: אלה חקיקות ישנות, ברקוביץ, שעדיין ישנו השלטון המנדטורי, והכול זה הנציב העליון.

זבולון אורלב: תהיו פרקטיים.

עמי ברקוביץ: לא, זה לא חוק מנדטורי, זה חוק הבחירות לכנסת.

עמי ברקוביץ: ואני חושב שעל-ידי הטכניקה הזאת של הסמכה אין שום בעיה.

זבולון אורלב: אני חשבתי ללכת להיות שר החינוך, יש לי חשק ללכת להיות שר המשפטים.

זבולון אורלב: בחיי, חבר'ה, לרענן את כל החקיקה.

אורי מקלב: דווקא חשבתי שאתה נורא רוצה להיות שר המדע עד עכשיו.

זבולון אורלב: אני לא אשבור כאלה דברים, אבל אם אתם שואלים אותי זאת טעות.

זבולון אורלב: זאת טעות בגישה החקיקתית.

יואב ארבל: גם ההשוואה למשטרה היא לא רלוונטית.

זבולון אורלב: ברקוביץ, אין כאן שיקולי דעת, זה דבר טכני.

זבולון אורלב: החוק מגדיר 60 קילומטר בתנאים אלה ואלה, צריך להוציא את האישור.

זבולון אורלב: בשביל זה צריכים שהשר יוציא?

זבולון אורלב: השר בחוץ לארץ, יש לו ממלא מקום, ממלא המקום אומר: תמתין, אני לא נכנס לזה.

אורלי עדס: בחוץ לארץ ביום הבחירות?

זבולון אורלב: לא ביום הבחירות, ביום שצריכים להוציא האישורים.

זבולון אורלב: חבר'ה, אתם לא מכירים מה זה הסיבוכים האלה.

זבולון אורלב: הייתי גם עוזר שר.

זבולון אורלב: ללכת להחתים אותו?

עמי ברקוביץ: השר בחתימה אחת מסמיך עובד מדינה מטעמו, וכל הסיפור הזה נגמר.

עמי ברקוביץ: ההתנגדות שלנו, כפי שהביע אותה גם היועץ המשפטי של הוועדה, מקורה בכך שאנחנו חושבים שלא נכון לתת מעמד בחקיקה ראשית לגוף שכל המעמד שלו נגזר מהחלטת ממשלה.

זבולון אורלב: אם הוא יסמיך לא את ראש המנהלת, הוא יסמיך את העוזר שלו, אתה מסכים לזה?

יואב ארבל: זה אחד מהחששות שלנו.

זבולון אורלב: אני לא מסכים לזה.

זבולון אורלב: אז הייתי רוצה שהוא יסמיך באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.

זבולון אורלב: אני יודע את מי הוא יסמיך?

אורלי עדס: זה כבר יסבך.

זבולון אורלב: חבר'ה, אל תעשו פוליטיקה מהדברים האלה.

זבולון אורלב: אם זה ראש המנהלת, ראש המנהלת צריך להיות מאושר בממשלה, זה כמו מינוי של מנכ"ל, אז אני מבין את הדבר הזה, It makes sense.

זבולון אורלב: אגב, מנכ"ל משרד החינוך חותם על פיטורי מורים וקבלת מורים.

זבולון אורלב: מה אתם עושים עניין פה מדבר טכני?

זבולון אורלב: זה מדהים אותי.

זבולון אורלב: רוצים שיסמיך, אז או הוא או את ראש המנהלת.

זבולון אורלב: או שהוא יחתום אישית או שראש המנהלת.

זבולון אורלב: לא כל פקיד.

זבולון אורלב: לא את מי שהוא הסמיך.

זבולון אורלב: אני מתנגד לכל מי שהוא הסמיך.

זבולון אורלב: שיסמיך באישור הוועדה.

זבולון אורלב: מה אני יודע את מי הוא הסמיך?

זבולון אורלב: איזה פקיד אחד.

אלעזר שטרן: אבל יש גם כללים של משפט מנהלי.

אלעזר שטרן: הוא לא יכול להסמיך - - -

זבולון אורלב: למה לא?

אלעזר שטרן: כי מבחינת הסבירות להסמיך אדם שלא קשור לשירות המדינה - - -

זבולון אורלב: הוא בטח קשור.

זבולון אורלב: הוא עוזר השר לענייני השירות הלאומי.

אלעזר שטרן: בסדר גמור.

אלעזר שטרן: אם הוא עוזר השר לענייני השירות הלאומי, יש לו את המידע.

זבולון אורלב: מה אתה אומר?

זבולון אורלב: עוזר השר יכול?

זבולון אורלב: אני מתנגד לזה שעוזר שר יחתום על כאלה אישורים.

זבולון אורלב: אני כבר יודע מה יהיה עם זה.

אלעזר שטרן: גם בהצעת החוק שלך ושל הוועדה יש כבר מעמד לשר, הוא כבר מבצע תפקיד פה, בדומה לשר לביטחון פנים.

אלעזר שטרן: גם בנוסח הראשוני, לפני שום תיקון שאנחנו עשינו.

עמי ברקוביץ: לשרים נוספים כמו שר העבודה ושר הבריאות, גם להם יש מעמד בחוק הזה, שהם עובדים מול המנהלת ומעבירים את הרשימות.

עמי ברקוביץ: זה המנגנון שקבוע בחוק.

אורלי עדס: מול ועדת הבחירות.

עמי ברקוביץ: אני מדבר באופן כללי כרגע.

זבולון אורלב: מי מוציא פרקטית את האישורים?

עמי ברקוביץ: אתה חושב שבמשטרה שר המשטרה עובר על השמות?

עמי ברקוביץ: שר המשטרה מקבל רשימה ומעביר אותה, ולכן את אותו מנגנון אפשר להפעיל גם כאן.

זבולון אורלב: ברקוביץ, במערכת ביטחון הפנים מעמדה של המשטרה ברור ומובן, ושוטר זה דבר שמעוגן בחוק, והמשטרה מעוגנת בחוק.

זבולון אורלב: לכן אין לי חשש שהשר לביטחון פנים ייקח את העוזר שלו, שמתאם בינו לבין המשטרה, והוא יסמיך אותו להוציא.

זבולון אורלב: אגב, ביום שהוא יעשה את זה תהיה פה מהומת אלוהים.

עמי ברקוביץ: אנחנו מציעים לך שגם זה לא יהיה, ושאותה רשימה שתוכן במנהלת תועבר לשר, והשר יעביר, זה הכול.

זבולון אורלב: אין לי התנגדות שיהיה כתוב, שהמנהלת באישור השר.

עמי ברקוביץ: לא, אנחנו רוצים שזה יהיה השר הממונה.

יואב ארבל: אנחנו גם מבקשים לחסוך פה.

אורי מקלב: הבנו.

אורי מקלב: נגיע בסוף.

אורי מקלב: נמשיך הלאה.

אורי מקלב: מי השר הממונה היום?

זבולון אורלב: הרשקוביץ.

זבולון אורלב: אבל מחר יכול להיות שר אחר.

זבולון אורלב: מה אני יודע מחרתיים מי יהיה השר הממונה?

אורי מקלב: הבית היהודי יקבלו את משרד המשפטים ולא את המדע.

זבולון אורלב: אנחנו בקדנציה הבאה מבקשים קודם כול את ועדת הכספים.

דורית ואג: בחקיקה שהם עושים עכשיו להסדיר את עניין המנהלת, אם זה יתקבל, שיעשו שם תיקון עקיף לעניין הזה.

יואב ארבל: רק שהתיקון העקיף, מה שכתוב פה על הרשות זה בסדר.

יואב ארבל: אבל להתחיל להוריד לשר סמכויות אחרי זה, זה כבר פחות פשוט.

אורי מקלב: רבותי, אנחנו ממשיכים הלאה.

אורי מקלב: הבנו.

אורי מקלב: הלאה.

אלעזר שטרן: ""מתנדב בשירות לאומי" – מי שמשרת בהתנדבות בשירות לאומי.

אלעזר שטרן: "שירות לאומי" – כמשמעותו בפסקה (3)(ב) להגדרה "ילד" שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי.

אלעזר שטרן: "תעודת הצבעה" – תעודה שהונפקה – יש פה טעות – הונפקה לפי סעיף קטן (ד)(1).

אלעזר שטרן: "תעודת שירות לאומי" – תעודה שהנפיק גוף מוכר הכוללת את שמו הפרטי, שם משפחתו ומספר הזהות של מתנדב השירות לאומי, והנושאת את תמונתו".

עמי ברקוביץ: גם כאן יש לנו הערה ביחס למעמד של התעודה הזאת.

עמי ברקוביץ: שוב, אני אומר את הדברים מפיה של רפרנטית השירות הלאומי.

עמי ברקוביץ: עד כמה שאנחנו יודעים, לתעודה הזאת אין מעמד סטטוטורי בחקיקה ראשית.

עמי ברקוביץ: זאת תעודה שיש לה משמעות רחבה, היא נותנת הטבות כלכליות.

עמי ברקוביץ: יש קושי בכך שמי שנותן אותה זה גוף מוכר.

עמי ברקוביץ: היא לא חיונית לצרכי ההצבעה כאן, כי אפשר להזדהות על-ידי תעודה הזהות פלוס האישור שיוצא, ולכן אנחנו פשוט מציעים להשמיט את ההגדרה.

זבולון אורלב: אין לי עמדה.

יואב ארבל: מבחינתנו אין בעיה.

יואב ארבל: אפשר באמת עם תעודת זהות עם האישור שלנו.

זבולון אורלב: מה אתה מציע, לבטל?

עמי ברקוביץ: - - -

זבולון אורלב: למחוק את זה.

זבולון אורלב: הלאה.

זבולון אורלב: אין לי עמדה.

אורי מקלב: מבחינת הנהלת הבחירות, זה תקין?

אורלי עדס: כל עוד הם יציגו את אישור ההצבעה במקביל.

זבולון אורלב: במקום שלוש תעודות יציגו שתי תעודות.

אורי מקלב: מצוין.

זבולון אורלב: אישור ההצבעה יהיה ממשלתי.

זבולון אורלב: לפעמים ברקוביץ משכנע אותי.

אורי מקלב: האישור יהיה של המדינה?

יואב ארבל: ודאי.

יואב ארבל: אישור רשמי שלנו.

אורי מקלב: משהו קטן, מה זה גדול?

אורי מקלב: אל תעשה ככה.

זבולון אורלב: כתוב פה הגודל?

דורית ואג: זה A4.

אורי מקלב: כן.

אלעזר שטרן: סעיף (ב)(1): "מתנדב בשירות לאומי רשאי להצביע בכל קלפי שנקבעה לפי הוראות סעיף 68א, ובלבד שהיישוב בו הוא משרת רחוק לפחות 100 קילומטרים ממקום מגוריו".

זבולון אורלב: אז פה אנחנו מבקשים לצמצם את זה ל-60 קילומטר, שזה ממרכזי הערים הגדולות.

זבולון אורלב: והייתי מבקש גם מוועדת הבחירות, מבחינתה זה דבר טכני, זה לא משנה אם זה 100 קילומטר או 60 קילומטר.

זבולון אורלב: תהיה רשימה מסודרת והם מסוגלים לזהות את זה.

יואב ארבל: האחריות היא עלינו להוציא את הרשימה כמובן.

אורלי עדס: זה לא משנה מהבחינה הזאת, כי אתם תנפיקו, אבל אתה מכיר את העמדה העקרונית שלי.

אורלי עדס: למרות שבסופו של דבר ישבנו והנוסח היה בהסכמה, אני חושבת שעקרונית לא נכון להגדיר בכלל את כל הקבוצות החריגות כל פעם מחדש.

אורלי עדס: בסופו של דבר החריג יגבר על הכלל, ונמצא את עצמנו במצב שנגיע בבוא היום למיליון מעטפות כפולות וזה בלתי סביר.

אורלי עדס: אבל מאחר וזה כבר נקבע, אני כן חושבת כמה שפחות לצמצם את זה.

זבולון אורלב: אנחנו לא נצמצם את זה ל-30.

אורלי עדס: גם 60.

אורלי עדס: קבעתם כבר את ה-100 קילומטר, ועדיין אתם מרחיבים את הקבוצה כל פעם מחדש.

זבולון אורלב: אורלי, אחרי ה-100 קילומטר התחלנו לברר קצת יותר לעומק.

זבולון אורלב: אני חושב שהדבר שאת אומרת, שבת מגוש דן שמשרתת בבאר-שבע צריכה לחזור הביתה, זה לא הגיוני.

זבולון אורלב: אותו דבר בת מגוש דן שמשרתת בחיפה ובקריות, ובת מירושלים שמשרתת בגוש דן.

זבולון אורלב: אנחנו שוב מדברים על אותן בנות, במרחקים האלה ודאי הן נמצאות בדירות שירות, ואלה בדרך כלל הבנות שנמצאות באותם גופים – היא לא מלמדת ארבע שעות וגומרת, יש לה תפקידים קהילתיים – היא לא תיסע, אני שוב אומר.

זבולון אורלב: לכן אני מאוד מפציר בך להסכים לעניין הזה של ה-60 קילומטר, מאוד מבקש.

זבולון אורלב: זה משרת את המהות העיקרית שלשמה רצינו.

זבולון אורלב: זה מוסיף עוד בנות.

זבולון אורלב: זה יכול להוסיף עוד 1,500-1,000.

זבולון אורלב: כלומר מה-5,000 פוטנציאל – לפי הספירה שלי אולי זה 4,800 –אם היינו הולכים ל-100 קילומטר, יכול להיות שהיינו מוצאים 2,000 בנות, ברגע שאת קובעת 60 קילומטר את מוסיפה עוד לדעתי סדר גודל של 1,500 בנות.

זבולון אורלב: אבל 1,500 בנות, אם זה משרת את המהות עצמה, ושוב תחשבי, נתתי לך את הדוגמאות, שגוש דן, באר-שבע, חיפה ירושלים.

זבולון אורלב: מאוד מפציר בך להסכים לזה.

אהוד שיל"ת: מבחינת ועדת הבחירות, לנו טכנית אין הבדל.

אהוד שיל"ת: אני מקבל תעודה, יהיה רשום שם 100, יהיה רשום 60, יהיה רשום 150, אין לי נפקא מינה לזה.

זבולון אורלב: אני לא זז בלי אורלי.

אורלי עדס: הוא ואורלי זה אותו דבר.

אהוד שיל"ת: הנקודה היא שבאחת הישיבות הקודמות ישבו פה כמה חברי כנסת איזה שעתיים-שלוש, וזה היה נושא הוויכוח.

אורי מקלב: כשלא ידעו נתונים במה מדובר.

אורי מקלב: לקחו מספר.

אורי מקלב: למה לא אמרו 90, למה לא אמרו 110?

אורי מקלב: אמרו 100, עגול.

אורי מקלב: אבל כשהלכו לפרוט את זה לפרוטות, להיכנס לתוך הפרקטיקה ולראות במה מדובר, אז פתאום מתברר לך – אני אפילו עכשיו אומר לו שגם ירושלים-תל-אביב זה אפילו לא 60 קילומטר.

אורי מקלב: מדובר במרחקים.

אורי מקלב: אם היו אומרים לכם מראש שמדובר ב-4,500 בנות, אז ועדת הבחירות היתה מתנגדת?

אורי מקלב: הרי גם אתם הייתם מסכימים.

אהוד שיל"ת: אין לי הבדל בין 4,500 או 7,000.

אהוד שיל"ת: הרי למספר הזה ששמים במעטפות כפולות אין הבדל גדול אם יהיו עוד אלף או פחות אלף, או עוד אלפיים או פחות אלפיים.

זבולון אורלב: זה הוויכוח.

אהוד שיל"ת: אין לי הבדל מבחינת ועדת הבחירות.

אהוד שיל"ת: אנחנו מארגנים את הבחירות.

אהוד שיל"ת: אין לי הבדל אם יהיה כתוב בחוק 100 קילומטר או יהיה כתוב 60 או יהיה כתוב 150.

אורי מקלב: אני מציע שאנחנו נייצג את חברי הכנסת שהיו פה, ובמידה שלא ימצא חן בעיניהם השינוי הזה של 100 ל-60 אז הם יבואו, יש להם איך להגיע.

אורי מקלב: הם יכולים להגיש הסתייגות, יש להם הרבה דרכים, הם יודעים מזה.

אורי מקלב: יש להם עוד הצבעות.

זבולון אורלב: אני אשכנע אותם.

אורי מקלב: מה שאמר המציע זה שמעניין אותו ועדת הבחירות, אורלי ואתה.

אורי מקלב: חברי הכנסת – אנחנו נסתדר איתם.

זבולון אורלב: אני אסתדר איתם.

זבולון אורלב: הנהלת הקואליציה לא תיתן לי להעביר דבר, אם אחת מסיעות הקואליציה מתנגדת.

זבולון אורלב: אל תדאג.

אהוד שיל"ת: אין לי בעיה לארגן בחירות, אם זה יהיה 60 או אם זה יהיה - - -

אורי מקלב: אז אוקיי.

זבולון אורלב: אנחנו נשכנע אותם.

זבולון אורלב: אני בין כה וכה צריך לשכנע את סיעת קדימה.

זבולון אורלב: אם קדימה תשתכנע על 60 קילומטר אז כולם יסכימו.

עמי ברקוביץ: לפחות כמי שהביא את הדברים לפני ועדת השרים לחקיקה, עם ההסתייגות.

עמי ברקוביץ: לעומת ההצעה המקורית שלך, שלא היתה בה שום הגבלת מרחק, כאן הגורם של המרחק היה פקטור.

עמי ברקוביץ: בהרגשה שלי, כיוון שלא מצביעים היום, אם יש אפשרות לשקול את זה.

אורי מקלב: אני רוצה להסביר בעניין הזה.

אורי מקלב: זה שאנחנו הגבלנו את זה בקילומטר זה לא היה כשראינו שפחות מ-100 אין צורך.

עמי ברקוביץ: לא, רצית לקבוע מרחק משמעותי, לאור הדברים שציינת קודם שמדובר ביום שבתון.

אורי מקלב: המרחק לא היה בגלל שאמרנו שנגביל את זה ל-100 מכיוון שרק מ-100 קילומטר זה מצדיק את זה.

אורי מקלב: כשאמרנו 100 אמרנו מרחק שבו אנחנו רוצים להוציא כאלה שליד הבית, שאין הצדקה.

אורי מקלב: למה אמרו 100?

אורי מקלב: באנו להגיד שאנחנו רוצים להוציא מכאלה שגרים מאוד קרוב, שלא כל אחד ישתמש בזה, גם מי שגר אפילו באותה עיר, אם אנחנו לא נגביל את זה וכולי.

אורי מקלב: הלכו ובדקו שה-100 זה יותר מדי.

אורי מקלב: זאת אומרת שכדי לשרת את מהות החוק, את תכלית החוק, אז גם מ-60 קילומטר זה עדיין בסדר.

אורי מקלב: לכן זה לא סותר את ועדת השרים.

אורי מקלב: ועדת השרים לא רצתה שיהיה ליד הבית.

עמי ברקוביץ: לא אמרתי שזה סותר.

עמי ברקוביץ: בכל זאת, גם דובר על הסכמה.

זבולון אורלב: אל תעשה לי מכל - - -

אורי מקלב: אמרו לי שלוקח רבע שעה החוק הזה.

דורית ואג: אנחנו ממילא לא מצביעים היום.

דורית ואג: אני מניחה שנקבע מועד בשבוע הבא או בשבוע שלאחריו.

דורית ואג: יש לך זמן.

עמי ברקוביץ: אל דאגה.

אורי מקלב: מה עוד?

אלעזר שטרן: אנחנו בפסקה (2): "מתנדב בשירות לאומי המצביע בקלפי כאמור בפסקה (1), יזדהה בפני מזכיר ועדת הקלפי כאמור בסעיף 74(א) ו-(ב), וכן יציג בפני ועדת הקלפי" – פה אנחנו נשמיט את המלים "תעודת שירות לאומי", כי הוסכם להשמיט אותן - -

זבולון אורלב: נכון.

אלעזר שטרן: "ויציג בפני ועדת הקלפי תעודת הצבעה, וישים את מעטפת ההצבעה לתוך מעטפה חיצונית; ועדת הקלפי תציין על פני המעטפה החיצונית את שם הבוחר, את מספר זהותו במרשם האוכלוסין ואת מענו, והבוחר יטיל את המעטפה לעיני ועדת הקלפי לתוך הקלפי; משהצביע כאמור, ימסור ליושב ראש ועדת הקלפי את תעודת ההצבעה, והיא תצורף לפרוטוקול הוועדה".

אלעזר שטרן: סעיף קטן (ג): "לא יאוחר מהיום ה-53 שלפני יום הבחירות, ימציא השר הממונה ליושב ראש הוועדה המרכזית רשימה של כל הגופים המוכרים; לא יאוחר מהיום ה-52 שלפני יום הבחירות ימסור יושב ראש הוועדה המרכזית למנהל הכללי של המינהלת רשימה של הקלפיות לפי סעיף 68א".

מלכיאל דהן: אם אנחנו לא נותנים את התעודה, אז בשביל מה צריך את רשימת הגופים המוכרים?

זבולון אורלב: הוא צודק.

זבולון אורלב: בשביל מה אתה צריך את הרשימה של הגופים המוכרים?

זבולון אורלב: הגופים המוכרים הם לא פקטור בכל ההליך הזה.

מלכיאל דהן: כי הורדנו את התעודה.

אלעזר שטרן: אני רק מזכיר לגבי הסיפא, שאם יוחלט להשמיט את העניין של המנהלת, אנחנו נצטרך גם לשנות את הנוסח פה.

אורלי עדס: גם את הגוף מוכר בהתחלה?

זבולון אורלב: נכון, גם את ההגדרות של הגוף המוכר בהתחלה אתה יכול להוריד.

אורלי עדס: בסעיף (א).

אלעזר שטרן: הוא לא מופיע בהמשך?

זבולון אורלב: לא, אין לך "גוף מוכר".

אלעזר שטרן: אז נכון, אפשר להוריד גם את הגוף המוכר.

אלעזר שטרן: בעצם מסעיף קטן (ג) נשאר רק הסיפא.

אהוד שיל"ת: יש עוד פעם "הגוף המוכר" בסעיף קטן (ד), לפני שמוחקים אותו.

זבולון אורלב: חכה, עוד לא הגענו.

אהוד שיל"ת: לא, לפני שמוחקים אותו.

עמי ברקוביץ: לא, לצורך ההגדרה.

עמי ברקוביץ: אי-אפשר להשמיט את ההגדרה.

אלעזר שטרן: אה, נכון, אי-אפשר להשמיט אותה בגלל סעיף קטן (ד).

אלעזר שטרן: תיכף נגיע לזה.

אלעזר שטרן: סעיף קטן (ד), פסקה (1): "לא יאוחר מהיום ה-42 שלפני יום הבחירות יוציא המנהל הכללי של המינהלת" – שוב גם פה זה ישונה אם ישונה העניין של המנהלת - -

זבולון אורלב: או השר או ה - - -

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: - - "לכל מתנדב בשירות לאומי הרשום בגוף מוכר, ונמצא כי הוא משרת ביישוב הרחוק לפחות 100 קילומטרים ממקום מגוריו" - -

זבולון אורלב: פה שוב אני מבקש לשנות ל-60 קילומטר.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: - - "תעודת הצבעה למתנדב בשירות לאומי, שתכלול את שמו הפרטי, את שם משפחתו, את מספר הזהות שלו ואת שם היישוב בו הוא משרת; נוסח התעודה ופרטים נוספים שיכללו בה, יקבעו בתקנות".

עמי ברקוביץ: כאן יש בעיה אופרטיבית שאני מציע שהמנהלת תתייחס אליה.

יואב ארבל: חשבנו על זה כשהבחירות כמעט נקבעו לספטמבר.

יואב ארבל: שנת השירות מתחילה ב-1 לספטמבר.

יואב ארבל: כאשר הבחירות נקבעות לספטמבר, לאוקטובר, ה-42 יום האלה בעצם נקבעים לפני שרוב המתנדבים מתחילים את השירות.

יואב ארבל: ולכן לא נוכל להוציא תעודה שהוא משרת כי הוא ישרת, אם נוכל בשלב הזה לקבל את המידע מהגופים המוכרים לגבי המשרתים שעתידים לשרת ביום הבחירות במקום מסוים.

יואב ארבל: ולכן הנוסח כרגע הוא לא לגמרי מדויק, יכול להיות שכדאי לתקן את זה למתנדב שהוא משרת או שהוא ישרת בעתיד.

עמי ברקוביץ: הוא אמור לשרת ביום הבחירות, כי זאת נקודת הזמן הרלוונטית לצורך הזכאות.

זבולון אורלב: אמור לשרת, ישרת ביום הבחירות שם.

דורית ואג: השאלה אם הוא כבר יידע.

דורית ואג: כמה זמן מראש הוא יודע איפה הוא ישרת?

עמי ברקוביץ: זהו, הם יודעים את זה כנראה מעט מאוד זמן מראש.

עמי ברקוביץ: אתמול הם אמרו לנו שלא, ככל שהבחירות יהיו באזור ספטמבר - - -

זבולון אורלב: אז לא יוכלו להוציא.

עמי ברקוביץ: בדיוק.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שבחירות בספטמבר זה דבר נדיר מאוד.

אורי מקלב: זה חודש החגים.

אורי מקלב: גם הפעם שעשו את זה בספטמבר, זה היה הכרח וזה לא דבר שהוא מצוי.

אורי מקלב: קודם כול אנחנו יודעים שהבחירות המוניציפליות - - -

דורית ואג: הן או בתחילת שנה או בסוף שנה.

אורי מקלב: אני שואל שאלה אחרת: למה צריך 42 יום?

אורי מקלב: למה אתם כל כך מאריכים?

יואב ארבל: דיברנו לפני הדיון עם אנשי ועדת הבחירות, שככל שהמספר פה יהיה נמוך יותר, המידע שיועבר יהיה מידע יותר מדויק ויותר אמין.

אורי מקלב: אבל איזה מידע אתה מביא?

אורי מקלב: לוועדת הבחירות?

יואב ארבל: כן.

אורי מקלב: הרי זה לא עובר לקלפי.

אורי מקלב: הרשימה שאתם רוצים להעביר לוועדת הבחירות זה לצורך ספירת הקולות.

אורי מקלב: מתי ועדת הבחירות תשתמש ברשימה הזאת, אורלי?

אורי מקלב: מה תעשה ועדת הבחירות עם הרשימה הזאת?

אורלי עדס: אין רשימה.

אורלי עדס: זאת הנפקה של התעודות.

קריאה: למה נדרש 42 יום?

אורלי עדס: להנפקת התעודות.

יואב ארבל: למה 42 יום?

אורלי עדס: כי בטווח הזה של 42 יום אנחנו בדרך כלל מקבלים את כל הרשימות מכל מיני גופים.

קריאה: את לא תקבלי רשימה.

אורלי עדס: קודם כול יש גם תהליך של ערר שמגיע, סביר להניח שהוא יגיע, כמו הערר על מצביעים בחו"ל, עד ליום ה-31, וצריך להשאיר מספיק זמן לחלק את התעודות.

זבולון אורלב: כל העררים זה עד 31 יום לפני הבחירות?

אורלי עדס: אני חושבת שאנחנו נקבע את זה - - -

עמי ברקוביץ: אגב, הערר הזה לא היה בכלל בנוסח הכחול.

זבולון אורלב: לא היה.

זבולון אורלב: אכפת לך על הערר?

עמי ברקוביץ: לא אכפת לי.

עמי ברקוביץ: זה פשוט יזיז את - - - כרגע אפשר לערור גם אחרי הבחירות.

אורי מקלב: זה ערר מוזר.

אורי מקלב: מתנדבת או מתנדב יפנו למנהלת השירות הלאומי.

אורי מקלב: אני אומר לך: תמחק את הערר הזה.

אורלי עדס: אם אתם חושבים להקטין את מספר הימים, השאלה היא אם תספיקו להפיץ את זה לבנות, ושזה יגיע.

אורלי עדס: ושיישאר מספיק זמן לערר.

אורי מקלב: אורלי, מה זה נקרא ערר?

אורי מקלב: בת או בן שמשרת בשירות לאומי יטען שבוע לפני הבחירות שהוא לא קיבל, והוא יפנה למנהלת, וינפיקו וישלחו לו בדואר או לא ישלחו לו בדואר.

זבולון אורלב: לא, המנהלת אמרה: אתה לא זכאי, והוא רוצה לערער לוועדת הבחירות.

אורלי עדס: הערר בפני יושב-ראש ועדת הבחירות.

דורית ואג: אז תורידו את הערר.

אורלי עדס: כמו הליך של נציגויות בחו"ל.

עמי ברקוביץ: כן, אבל זה ההליך היחיד שיש.

זבולון אורלב: אני מבחינתי מוותר על כל הליך הערר הזה, זה סתם מסובך.

אורי מקלב: נכון, זה סתם מסבך אתכם.

זבולון אורלב: עזבי את הערר, ותעשו לא יאוחר מיום ה-30 שלפני.

אהוד שיל"ת: זה לא מתקבל על הדעת, אני מצטער.

דורית ואג: לכל המעטפות הכפולות יש אפשרות לערר?

אהוד שיל"ת: עם כל הכבוד למנהלת, כמו שאתה אומר, אני לא יודע מי יהיה עוזר השר ואני לא יודע מי יושב במנהלת.

אהוד שיל"ת: יכול להיות שהמנהלת לא תוציא למחצית האנשים האלו את תעודות ההצבעה שלהם.

זבולון אורלב: אתה צריך זכות ערעור.

אהוד שיל"ת: בטעות או במכוון, או כך או אחרת.

זבולון אורלב: הבנתי.

אהוד שיל"ת: לא יכול להיות שהאנשים האלה יישארו במקומות שלהם ולא יוכלו - - - צריך לתת להם זמן סביר.

זבולון אורלב: מה התאריך הסביר לערעור?

עמי ברקוביץ: הוא יכול לפנות גם לבית-משפט במקרה הזה.

אהוד שיל"ת: אני חושב שאם המנהלת תוציא את התעודות, האנשים בשטח צריכים לקבל את התעודות, נניח עד 30 יום לפני הבחירות, יהיו להם אחר כך עוד שבועיים או עשרה ימים להגיש ערר, ואז עוד לפני הבחירות הם יקבלו את התעודה.

זבולון אורלב: השתכנעתי.

זבולון אורלב: אז תקצרו את זה ל-30 יום.

זבולון אורלב: מאה אחוז.

זבולון אורלב: ערר הוא יגיש תוך כמה זמן שהוא רוצה.

אורי מקלב: טוב.

עמי ברקוביץ: מה, יום לפני הבחירות הוא יכול להגיש ערר?

זבולון אורלב: לא, לא יקבלו.

זבולון אורלב: יגידו לו: השתהית.

עמי ברקוביץ: מכוח מה תגיד לו?

עמי ברקוביץ: כתוב: "רשאי לערור".

אהוד שיל"ת: אפשר להוסיף: הפרטים ייקבעו בתקנון.

יואב ארבל: אז שיכתוב: עד 14 יום לפני או עד 15 יום לפני.

זבולון אורלב: טוב, עד 14 יום לפני יום הבחירות רשאי לערור.

דורית ואג: אצל האחרים זה גם רשום בחוק?

אורלי עדס: לא.

עמי ברקוביץ: העררים היחידים שיושב-ראש הוועדה דן, זה על עובדים שפועלים בחו"ל, ושם האמת שאין הגבלה.

עמי ברקוביץ: אז מבחינת אחידות הנוסח אפשר להשאיר.

זבולון אורלב: לכן הייתי משאיר מבחינת אחידות הנוסח כמו עובד בחו"ל, שאין הגבלה של זמן.

יואב ארבל: ידחו את זה כי זה הוגש מאוחר.

יואב ארבל: זו גם אפשרות.

אורלי עדס: למה, בנציגויות בחו"ל זה 35 ימים להגשת הערר וההחלטה היא 31 יום.

אורלי עדס: יש כללים.

עמי ברקוביץ: כללים, אבל זה לא בחוק הראשי.

זבולון אורלב: נשאיר את זה 14 יום.

זבולון אורלב: רשאי לערור עד 14 יום.

עמי ברקוביץ: אז שיתקנו את התקנות.

אהוד שיל"ת: אז אני הצעתי שזה יהיה בתקנות.

אהוד שיל"ת: אתה אומר לי: על סמך מה בתקנות.

זבולון אורלב: תוסיף לתקנות.

אהוד שיל"ת: בפסקה (2) אפשר להוסיף: פרטים ייקבעו בתקנות.

אלעזר שטרן: אז לגבי כמות הימים, מה הוחלט?

אלעזר שטרן: 42 יום?

אורי מקלב: 30 יום.

אלעזר שטרן: סעיף קטן (ו): "ספירת הקולות של מי שהצביע לפי סעיף זה תהיה כפי שנקבע בתקנות לפי סעיף 68א(ו)".

אורי מקלב: אנחנו בעצם סיימנו?

אלעזר שטרן: חוץ מהנושא של הגדרת המנהלת, שזה הדבר היחיד שעוד לא החלטנו.

אורי מקלב: מה החלטנו לגבי הגדרת המנהלת?

זבולון אורלב: אין לי ברירה אלא לקבל את העניין הזה, למרות שהמנהלת מתנגדת.

זבולון אורלב: אני בעמדת המנהלת.

יואב ארבל: לא, יש גם תקדימים בחוקים.

יואב ארבל: זה לא שזה לא קיים.

יואב ארבל: נכון שזה לא קיים הרבה, אבל היו תקדימים לדברים האלה.

יואב ארבל: אנחנו חושבים שזה יפשט את התהליך בהמשך, וגם המנהלת – הרי זה לא כמו המשטרה – זה גוף שאולי עוד יעבור למשרד אחר, ויעבור מעברים.

יואב ארבל: דרך אגב, לדעתי הורדנו את השר בכלל, כרגע השר לא מופיע אחרי שמחקנו את הגוף המוכר.

דורית ואג: לא מחקנו גוף מוכר.

אלעזר שטרן: הגוף המוכר לא מחקנו כי בסעיף קטן (ד)(1) לגבי מי שרשום בגוף מוכר.

יואב ארבל: את זה לדעתי גם אפשר להוריד.

יואב ארבל: מתנדב שהוא בשירות לאומי, ברור מאליו לפי הגדרה שהוא רשום בגוף מוכר.

יואב ארבל: זה לא נדרש.

קריאה: אין שום - - - בלי גוף מוכר.

יואב ארבל: לדעתי אפשר להוריד את ההגדרה של גוף מוכר.

אלעזר שטרן: דווקא לאור מה שהעליתם, הבעיה המעשית של בחירות בספטמבר וכל הדברים האלה, כן חשוב שיהיה את המלים "ורשום בגוף מוכר", כי צריך שהוא יהיה רשום אצלכם וצפוי שביום הבחירות הוא יתגורר - - -

יואב ארבל: רשום: משרת בשירות לאומי.

דורית ואג: מה שהוא אומר, שברגע שהוא בשירות לאומי הוא עובד בגוף מוכר.

קריאה: אין דרך אחרת?

זבולון אורלב: יש לי שאלה: נשים במקלטים לנשים מוכות, מי מוציא להם את האישור?

זבולון אורלב: מה כתוב בחוק?

אורלי עדס: מנהלת המקלט.

זבולון אורלב: מנהלת המקלט היא גוף סטטוטורי?

זבולון אורלב: למנהלת המקלט אתה נותן להוציא ולמנהלת אתה לא נותן להוציא?

זבולון אורלב: מה ההיגיון?

אורלי עדס: שם יש נסיבות אחרות.

זבולון אורלב: גם פה הנסיבות.

עמי ברקוביץ: זה שאני מאזכר אותה בחקיקה, אני לא הופך את זה ל – אני מזכיר הרבה דברים בחקיקה.

זבולון אורלב: אז גם פה אתה מזכיר.

זבולון אורלב: אתה לא נותן לו מעמד סטטוטורי, אתה אומר: הוא זה שצריך להוציא.

דורית ואג: אתה יכול בלי הגדרה.

זבולון אורלב: אתה יכול בלי הגדרה?

זבולון אורלב: שמה יש הגדרה מה זאת מנהלת מקלט?

עמי ברקוביץ: אני צריך לבדוק את זה.

זבולון אורלב: אהוד, בחוק יש הגדרה מה זאת מנהלת מקלט?

אהוד שיל"ת: לא.

זבולון אורלב: לא, אלא כתוב בחוק שמנהלת המקלט תוציא.

זבולון אורלב: אני מציע גם פה: בלי הגדרות, אל תגדירו את מנהלת השירות הלאומי מהטעמים שהוא ציין, אבל בפרקטיקה תכניסו את מנהל המנהלת.

זבולון אורלב: מה הבעיה?

זבולון אורלב: שיהיה לפחות כמו מנהל מקלט.

עמי ברקוביץ: אני מציע שנבחן את זה שוב.

זבולון אורלב: אז לקראת הדיון הבא תשקלו את הדבר הזה.

דורית ואג: רק תשקלו את זה בטווח של "גג" שבוע.

עמי ברקוביץ: אני חושב אבל שההתעקשות משני הצדדים היא לא - - -

זבולון אורלב: ברקוביץ, אני קודם כול לא מתעקש.

זבולון אורלב: אם בסופו של דבר תחליטו כך, יהיה כך.

זבולון אורלב: אני לא מתעקש ואני לא אעכב את החקיקה.

עמי ברקוביץ: גם אנחנו לא.

זבולון אורלב: אני רק אומר כמחוקק מנוסה: אתם עושים טעות.

זבולון אורלב: זאת טעות חקיקתית.

עמי ברקוביץ: בדרך כלל לא נותנים לגופים שלטוניים משימה בצורה כזאת.

זבולון אורלב: אל תיתן לו הגדרה.

עמי ברקוביץ: הרי זה לא נחוץ לצורך החוק הזה.

זבולון אורלב: אמרתי לך: אני מוותר על ההגדרות.

עמי ברקוביץ: זה יכול ליצור תקלה.

עמי ברקוביץ: למה מנהלת השירות הלאומי?

עמי ברקוביץ: אז נפנה בכלל למנהלת הג"א, אולי היא תהיה - - -

זבולון אורלב: למה מנהלת המקלט ולא מנהלת השירות לנשים במצוקה במשרד הרווחה?

זבולון אורלב: למה שם אתה לא עושה ששר הרווחה או מי שהוסמך על ידו?

זבולון אורלב: אתה יודע למה?

זבולון אורלב: כי זה תיקון מאוחר.

זבולון אורלב: אתה לא הולך לסבך.

זבולון אורלב: הרי יכולת לעשות אותו דבר, ששר הרווחה או מי שהוסמך על ידו, הוא היה מסמיך את מנהלת השירות לנשים במצוקה.

עמי ברקוביץ: לפי חוק הבחירות, מי שנותן את רשימת כל המקלטים זה שר העבודה.

אורלי עדס: אבל לא את האישורים.

עמי ברקוביץ: את האישורים הפרטניים ביום ה – בוודאי שהוא לא ייתן לכל שוהה במקלט.

זבולון אורלב: שר הרווחה ייתן את רשימת הגופים המוכרים.

זבולון אורלב: האישורים הפרטניים, השר ימנה מישהו?

עמי ברקוביץ: כמו שהראיתי לך את רשימת השוטרים.

עמי ברקוביץ: אבל שוב, אני לא חושב ששווה לקיים ויכוח על זה.

זבולון אורלב: אמרתי לך: השוטרים זו חקיקה היסטורית, אל תביא לי דוגמה מהשוטרים.

זבולון אורלב: יש לי עוד שאלה: כשנתנו לגוש קטיף להצביע גם כן בכל מקום, מי הוציא שם את האישורים?

אורלי עדס: הם לא היו צריכים אישורים.

קריאה: היתה איזו הוראת שעה.

זבולון אורלב: בסדר, גם בהוראת שעה, מי קבע שהם אנשי גוש קטיף?

אורלי עדס: לא היה צריך אישור.

זבולון אורלב: ראו אדם מגורש, כבר ידעו.

אהוד שיל"ת: המפונים שהיו בגוש בקטיף נשארו רשומים באותם ישובים - - - גדיד וכן הלאה.

זבולון אורלב: מאיפה ועדת הקלפי יודעת שגדיד זה גוש קטיף?

אורלי עדס: פרסמנו רשימת ישובים.

אהוד שיל"ת: ומי שבא עם תעודת זהות והיה רשום לו - - - היה לו גם לאן ללכת כדי להצביע ונתנו לו להצביע.

זבולון אורלב: אבל לפי שיטת ברקוביץ, שר הפנים היה צריך להסמיך מישהו שיקבע את הדברים האלה.

עמי ברקוביץ: לא.

אורי מקלב: אדוני המציע, אנחנו כבר גולשים מהשעה.

אורי מקלב: אנחנו סיכמנו שזה יתברר סופית - - -

זבולון אורלב: בישיבה הבאה.

אורי מקלב: אנחנו כן נקיים הצבעה אחת על כך שאנחנו מבקשים מוועדת הכנסת למזג.

אורי מקלב: אתה גם מצביע?

זבולון אורלב: אני מצביע במקום אורי אורבך.

זבולון אורלב: בעד מיזוג הצעות החוק של חבר הכנסת זבולון אורלב ושל ועדת החוקה, חוק ומשפט – פה אחד

אורי מקלב: ואנחנו מחליטים למזג את שני החוקים האלה, כמובן בכפוף לאישור של ועדת הכנסת.

זבולון אורלב: ההצבעה לאישור לקריאה שנייה ולקריאה שלישית תהיה בנפרד.

דורית ואג: שבוע הבא פשוט בגלל שזה שבוע קצר בגלל החג, אין לנו ישיבות ביום ראשון וביום שני.

זבולון אורלב: ביום שני אין ישיבות?

דורית ואג: אין כנסת גם.

זבולון אורלב: אין כנסת ביום שני?

זבולון אורלב: גם לא מליאה?

אורי מקלב: ואני התלוננתי.

דורית ואג: זה המצב.

אורי מקלב: אנחנו ירושלמים.

אורי מקלב: אתה מדבר על כאלה שנמצאים כאן כל היום.

דורית ואג: עמי יהיה מוכן לשבוע הבא.

זבולון אורלב: המנהלת, אני מציע שתקבעו עם משרד המשפטים את הסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: אני מחויב להחלטות - - -

יואב ארבל: אל דאגה.

זבולון אורלב: אני אומר לכם מראש.

זבולון אורלב: אני אדם מאוד ממושמע.

זבולון אורלב: התחייבתי על משהו, אני הולך אתו גם אם זה בניגוד לדעתי.

יואב ארבל: אנחנו נבוא בדברים.

זבולון אורלב: תבואו בדברים.

אורי מקלב: הישיבה נעולה.