ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 621, 2012-05-22 12:30

אלכס מילר: רבותיי, צהריים טובים לכולם.

אלכס מילר: אנחנו ממשיכים בציון סדר היום: "ציון יום הסטודנט הלאומי: א.

אלכס מילר: מעקב אחר יישום חוק זכויות הסטודנט ב.

אלכס מילר: מתן נקודות זכות על פעילות חברתית ושירות מילואים.

אלכס מילר: " רבותיי הצעת החוק שיזמתי מכריזה על היום הזה, שהוא יום שלישי, שבוע לפני שבועות, כיום הסטודנט הלאומי בישראל.

אלכס מילר: כבר שנה שנייה או שלישית אנחנו עושים את זה בצורה מסודרת ברחבי הארץ וכמובן גם בכנסת.

אלכס מילר: אני שמח שהצלחנו להעלות לסדר-היום הציבורי את הסוגיה של החיים הסטודנטיאליים בכלל וכל מה שקורה במוסדות להשכלה גבוהה בפרט.

אלכס מילר: הצלחנו להגיע לשינויים רבים, גם בחיים היום-יומיים של הסטודנטים וגם במישור האקדמי.

אלכס מילר: יש היום אמירה ברורה וחדה בכל המערכות בנוגע לשילובם של הסטודנטים בעת קבלת החלטות, כולל בעניין מעמדם באקדמיה.

אלכס מילר: אני מדבר גם על האוניברסיטאות וגם על המועצה להשכלה גבוהה – יש היום שני נציגים של ציבור הסטודנטים במל"ג.

אלכס מילר: אין ספק שהשפעתם של הסטודנטים על החיים הכלכליים של הצעירים בישראל היא השפעה ברורה מאוד.

אלכס מילר: את זה ראינו במחאה האחרונה שהייתה בקיץ.

אלכס מילר: אני מאמין שאם אנחנו נמשיך לפעול בצורה שבה פעלנו עד היום, נוכל לעשות עוד שינויים רבים.

אלכס מילר: לפני חודש או חודשיים אני חושב, הייתה הצהרה, על פי בקשת ועדת החינוך, להכרה בפעילות חברתית ושירות מילואים כנקודות זכות אקדמיות.

אלכס מילר: זו החלטה מבורכת, אבל אני לא בטוח שההחלטה הזאת התקבלה גם במכללות ולא רק באוניברסיטאות.

אלכס מילר: אני אשמח לשמוע אם ההחלטה הזאת, שקיבלו ור"ה, מופעלת גם במכללות.

אלכס מילר: כמובן יש את חוק זכויות הסטודנט, שחוקק בכנסת הקודמת על ידִי ועל ידי חברי כנסת נוספים.

אלכס מילר: תמיד אנחנו שומעים על כל מיני בעיות ביישומו במוסדות כאלה ואחרים, ונשמח לשמוע אם המצב משתפר ואם יש אולי סוגיות נוספות שכדאי להעלות אותן במסגרת החוק ולתקן אותן.

אלכס מילר: אני רק יכול להגיד לכם שבמסגרת הדיון על הצעת חוק זכויות הסטודנט עלתה הסוגיה של הקמת מרכז רישום ארצי.

אלכס מילר: חשבנו אז ואני חושב גם היום – במיוחד אחרי כל אותן מחאות למען שיפור מצבם הכלכלי של הסטודנטים – שכאשר אנחנו מדברים על הסוגיה של התשלום עבור הרישום במוסדות להשכלה גבוהה, כמובן שהמצב הוא לא הגיוני.

אלכס מילר: לא הגיוני שסטודנט שמעוניין להגיש את מועמדותו ליותר ממוסד אחד צריך לשלם בכל מוסד דמי הרשמה ועוד סכומים שגובים ממנו.

אלכס מילר: הסכומים מגיעים לאלף-אלפיים שקל רק עבור ההרשמות.

אלכס מילר: אני חושב שאנחנו נקיים ישיבה על הסוגיה הזאת עם שר החינוך ועם המנכ"ל של המועצה להשכלה גבוהה, ונחשוב איך לקדם את הצעת החוק או כל פתרון אחר שיוזיל את הרישום של המועמדים למוסדות להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: זהו מבחינתי.

אלכס מילר: אני הבנתי שיש לנו מצגת של התאחדות הסטודנטים ומצגת של המל"ג.

אלכס מילר: מי מציג?

משה ויגדור: אני אתן מצגת מאוד קצרה, שמדברת על פעולות של מל"ג וות"ת לקידום הסטודנטים ולסיוע להם.

משה ויגדור: קודם כול, הסטודנט הוא שותף מרכזי בהשכלה הגבוהה.

משה ויגדור: מל"ג וות"ת משתפות פעולה ועובדות ביחד עם התאחדות הסטודנטים על יוזמות חדשות, שתכף נראה אותן.

משה ויגדור: במועצה להשכלה גבוהה, כפי שציין היושב-ראש, יש שני חברים שהם נציגי התאחדות הסטודנטים.

משה ויגדור: מל"ג וות"ת פעלו בשנה האחרונה ביתר שאת להובלת שיפורים משמעותיים, ויש פעילויות נוספות שקיימות: יש יחידות פניות ציבור בנושא סטודנטים, יש החלטות מועצה בעניין ייצוג בוועדות משמעת של סטודנטים במוסדות, יש פעילות בנושא סטודנטים יוצאי אתיופיה, יש תקנות נגישות לאנשים עם מוגבלויות שנמצאות עכשיו על הפרק, ועוד מספר של דברים.

משה ויגדור: בנושא סיוע סטודנטים למילואים – המל"ג פעלה ליישום חוק זכויות הסטודנט וגיבשה כללים, כפי שציין היושב-ראש.

משה ויגדור: בין הכללים: זכאות להיעדרות משיעורים, דחיית קורסים ומטלות, זכאות למועד בחינות נוסף, הארכת לימודים ללא תשלום, סיוע בהשלמת חומר לכל מי שמשרת במילואים, ובנוסף, לאחרונה קיבלה המל"ג החלטה לאפשר הכרה בנקודות זכות אקדמיות עבור שירות מילואים.

משה ויגדור: כך נאמר: "מוסד שמכיר במעורבות סטודנטים בפעילות חברתית חינוכית למען הקהילה כמזכה בנקודות זכות, יהיה רשאי להכיר גם בשירות מילואים.

משה ויגדור: " אגב, זה כולל גם מכללות, מתוקצבות ולא מתוקצבות.

אלכס מילר: רשאי או חייב?

משה ויגדור: רשאי.

משה ויגדור: זו החלטה אקדמית.

אלכס מילר: מוסד שנותן נקודות זכות עבור פעילות חברתית לא יהיה חייב ?

משה ויגדור: אתה מצפה ממנו.

משה ויגדור: אתה מצפה ממנו לתת גם עבור מילואים.

משה ויגדור: צריך להבין שפעילות חברתית זה עניין וולונטרי – המוסד יכול להחליט שכן ויכול להחליט שלא.

משה ויגדור: עובדתית, רוב המוסדות מכירים בזה.

משה ויגדור: בחלק גדול מהדברים המל"ג לא נכנס לסיפור של החופש האקדמי והמנהלי, אלא הוא נותן הנחיות כלליות והמלצות, שבדרך כלל מיושמות.

משה ויגדור: כפי שאנחנו רואים, יש כבר היום מספר מוסדות שיישמו ויש אחרים שבתהליך.

משה ויגדור: הטכניון למשל כבר הכניס את זה ואוניברסיטאות אחרות בתהליך.

משה ויגדור: מוסדות מכללתיים מכניסים את זה.

משה ויגדור: גם מכללות וגם לא מכללות.

משה ויגדור: צריך להמתין ולראות איך זה ייקלט.

משה ויגדור: יש בזה מסר מאוד חזק: אם אתה נותן נקודות זכות לפעילות חברתית, תן גם נקודות זכות לפעילות מילואים, כי היא סוג של פעילות חברתית.

יובל צלנר: זה מצטבר?

יובל צלנר: כלומר זה שתי נקודות פלוס שתי נקודות?

משה ויגדור: לא, זה בנוסף.

משה ויגדור: "סיוע לסטודנטיות בהיריון" – לאחרונה הייתה פעילות ליישום חוק זכויות הסטודנט, ובמסגרת הזאת היה טיפול ספציפי בוועדה משותפת של המל"ג והתאחדות הסטודנטים, שכלל: סיוע לסטודנטיות בהיריון, לסטודנטיות לאחר לידה או אימוץ, וטיפולי פוריות.

משה ויגדור: הכללים אושרו ופורסמו ברשויות.

משה ויגדור: יש בהם זכאות להיעדרות משיעורים, דחיית קורסים ומטלות, ובעיקר המשך תשלום מלגת מחקר בתקופת ההיעדרות.

משה ויגדור: כלומר, גם כאשר הסטודנטית אחרי לידה חוזרת, היא יכולה לקבל עוד מלגה לאותה תקופה שהיא לא הייתה, כדי להבטיח שהיא תוכל להמשיך את עבודת הדוקטורט והיא לא תיפגע.

אלכס מילר: משה, בעניין הזה הייתה לנו כאן ישיבה בשבוע שעבר, על הנושא של שילוב נשים בסגל הבכיר.

אלכס מילר: אחת הסוגיות שעלו כאן הייתה הפסקת העבודה של אותן נשים בהיריון מהסגל הזוטר בסמסטר לאחר מכן.

אלכס מילר: זאת אומרת, לא אומרים להם שמפטרים אותן בגלל שהן עכשיו בהיריון, אלא פשוט לא מעסיקים אותן סמסטר לאחר מכן.

אלכס מילר: אנחנו ביקשנו שגם בנושא הזה תהיה איזושהי הבהרה, אחרת אנחנו נתקדם עם הצעת חוק שאוסרת הפסקת עבודה של אותה מרצה מהסגל הזוטר – הרי בסגל הבכיר אין עם זה בעיה.

אלכס מילר: שלא תהיה הפסקת עבודה בסמסטר שלפני, בגלל שאנחנו יודעים שהיא לא תוכל להשתלב אחר כך בלימודים.

משה ויגדור: עד כמה שאני זוכר, בהסכם החדש עם הסגל הזוטר יש לזה פתרון.

משה ויגדור: אני לא זוכר את הפרטים, אבל יש הסכם חדש של הסגל הזוטר, ובתוכו יש גם את זה.

אלכס מילר: תבדקו את זה, כי הנציגה של הזוטר הצביעה על הסוגיה.

משה ויגדור: מאה אחוז.

משה ויגדור: "פתרון בנושא תשלומים" – במהלך השנה שחלפה עשינו עבודה מאוד אינטנסיבית עם התאחדות הסטודנטים כדי להסדיר את הנושא של שירותים נלווים, והצלחנו לעשות הסדרה.

משה ויגדור: יש עוד שני מוסדות על הפרק, אבל זה לקראת סיום.

משה ויגדור: זה דרש הסדרה מאוד יסודית.

אלכס מילר: אני מבין שעכשיו לא יגבו עבור תאורה.

משה ויגדור: מל"ג וות"ת ימשיכו לפעול יחד עם ההתאחדות בסדרה שלמה של דברים.

משה ויגדור: "מעורבות סטודנטים בקהילה" – יש תכנית שמעודדת מוסדות לקיים תכניות ולתת במסגרת הזאת אפשרות סיוע כספי לסטודנטים.

משה ויגדור: ות"ת הקציבה למטרה הזו שמונה מיליון שקל בשנה האחרונה, כדי לעודד פעילות קהילתית של סטודנטים.

משה ויגדור: כמו כן, יש ועדה של ות"ת שגיבשה קריטריונים, ועל פיהם היא מקצה סכומים לפרויקטים במוסדות.

משה ויגדור: הנהנים מזה הם כמובן הסטודנטים.

משה ויגדור: "מכינות קדם-אקדמיות" – המכינות הקדם-אקדמיות מהוות מסגרת הכשרה חשובה ביותר.

משה ויגדור: זה פרויקט משותף של ות"ת עם קרן חיילים משוחררים ומשרד החינוך.

משה ויגדור: סך כל התלמידים שלהם בארץ עומד השנה על קרוב ל-13,000 סטודנטים.

משה ויגדור: ות"ת מקצה למטרה הזו 40 מיליון שקל כל שנה.

משה ויגדור: המכינות נמצאות על פרשת דרכים – הן מתוכננות לעבור רפורמה ושדרוג, לקראת מעברן לאחריות מל"ג וות"ת, וצפוי שבעתיד תקציבן יגדל באופן משמעותי.

משה ויגדור: זה מאוד תלוי בקרן לחיילים משוחררים, שאנחנו נמצאים אתה בדיאלוג.

משה ויגדור: כך יותר תלמידים שהם סטודנטים יוכלו ליהנות ממלגות לטובת העניין הזה.

משה ויגדור: "הרחבת נגישות בפריפריה" – נקבעה תכנית לאיתור תלמידים בעלי פוטנציאל מיישובי הפריפריה, והפנייתם למוסדות ולמכינות האקדמיות.

משה ויגדור: מדובר באנשים שלא מאמינים שיש להם יכולת.

משה ויגדור: בסופו של דבר עושים את זה תוך פעילות יזומה בשטח: עושים "out reach" – מוצאים אותם ומסבירים להם.

משה ויגדור: האינטרס האקדמי של המוסדות הוא לפעול בדרך זו, תוך שמירת סטנדרטים אקדמיים כמובן.

משה ויגדור: השותפים בפרויקט זה הם ות"ת, משרד הביטחון, קרן גרוס ושיקום שכונות; ובסיוע "הישגים" של הג'וינט אנחנו מפעילים כבר 29 מרכזי מידע ברחבי הארץ.

משה ויגדור: יש תקציב של יותר מארבעה מיליון למטרה זו.

משה ויגדור: התכנית היא מענה שניתן כבר ל-2,500 צעירים, שלא האמינו שהם יכולים להתקרב להשכלה גבוהה.

משה ויגדור: "מלגות פר"ח" – במסגרת הפרויקט, שאתם כבר מכירים אותו – הוא היה כאן בדיון לפני חודשיים – הסטודנטים משמשים חונכים לילדים בבתי-הספר תמורת מלגה.

משה ויגדור: זה פרויקט שטוב לסטודנטים, טוב למערכת החינוך, טוב לבתי-הספר וטוב גם למוסדות להשכלה גבוהה.

משה ויגדור: הסטודנט משקיע ארבע שעות חונכות בשבוע.

משה ויגדור: סטודנט חונך פר"ח שמשרת במילואים מעל מספר ימים שנקבעו בתיאום עם משרד הביטחון, מקבל תוספת למלגת הפר"ח שלו.

משה ויגדור: זה עוד עידוד לסטודנט במילואים שהוא גם פעיל במסגרת פר"ח – הוא מקבל בערך אלף שקל נוסף.

משה ויגדור: בשנה שעברה 24,128 סטודנטים קיבלו מלגות, שזה מספר מאוד מרשים.

משה ויגדור: ות"ת מקצה לעניין הזה 100 מיליון שקל לשנה, ואנחנו מקווים שנוכל להגדיל את זה בהמשך.

משה ויגדור: משתתפים נוספים בפרויקט הם משרדי החינוך, האוצר ותמ"ת, שנותנים בסך הכול עוד כ-20 מיליון שקל.

משה ויגדור: גם פה אנחנו עומדים לפני שינוי גדול מבחינת הדרך שבה אנחנו מתפעלים את זה.

משה ויגדור: אני מקווה שנוכל לראות את זה פעיל יותר.

משה ויגדור: קרן הסיוע לסטודנטים מאוד גדלה השנה.

משה ויגדור: היא מורכבת מנציגי ות"ת, החינוך והאוצר.

משה ויגדור: היא מחלקת מענקים והלוואות על בסיס קריטריונים סוציו-אקונומיים.

משה ויגדור: 80% מתקציבה זה למלגות ומענקים ו-20% מתקציבה הוא להלוואות.

משה ויגדור: ניתנים מענקים בגובה של 12,480 שקל, 6,000 שקל, 4,000 שקל - - -

אלכס מילר: הקרן מנוצלת?

משה ויגדור: כן, היא מנוצלת באופן די מלא.

משה ויגדור: לא כל ההלוואות נלקחות, ולכן נשאר עודף של משהו כמו עשרה מיליון שקל.

משה ויגדור: אני חושב שבעתיד יהיה פחות.

משה ויגדור: הסכום של הקרן היום הוא 105 מיליון שקל, ולפני שנה היא הייתה 50 מיליון – הקרן הזו הוכפלה.

משה ויגדור: "סיוע ללקויי למידה" – ות"ת מימנה פיתוח תכנה מיוחדת שמאפשרת אבחון לקויות למידה.

משה ויגדור: היו המון בעיות לסטודנטים בעניין האבחון.

אלכס מילר: אני עדיין מחכה לתקנות.

משה ויגדור: אני מקווה שהתקנות ייגמרו בקרוב.

משה ויגדור: צריך לגמור אותן, אחרי הרבה שנים.

אלכס מילר: אתם אומרים לי את זה כבר שנה שלמה, אני עוד מעט מתחלף.

משה ויגדור: אנחנו נביא את זה אליך, איפה שלא תהיה.

משה ויגדור: התכנה הזאת חשובה, כי היא דרך אחידה לקביעת לקויות למידה.

משה ויגדור: ות"ת תומכת במוסדות להשכלה גבוהה שמפעילים תכניות כאלה.

משה ויגדור: הסכום השנתי למטרה הזאת הוא כרגע ארבעה מיליון שקל, וכשיהיו תקנות זה בטח יהיה יותר מזה.

משה ויגדור: יש גם דרכים נוספות שאנחנו בוחנים לאחרונה עם המוסדות לסיוע נוסף לבעלי לקויות למידה.

משה ויגדור: יש גם תקציב מיוחד של 90 מיליון שקל שנמצא בות"ת, לסיוע לכל מיני לקויות כמו שמיעה, ראייה ומוגבלויות אחרות.

משה ויגדור: הוא יוקצה בזמן הקרוב.

משה ויגדור: הרחבת הנגישות היא גם בקרב סטודנטים בני מיעוטים.

משה ויגדור: המוסדות להשכלה גבוהה מתומרצים היום לפעילות כדי להבטיח שתהיה שהקטנה בשיעורי הנשירה, השבחה של ההישגים והנגשה של ההשכלה הגבוהה לבני מיעוטים.

משה ויגדור: בנוסף, יש מכינות קדם-אקדמיות מיוחדות, שפיילוט של ארבע כלאה יצא לאחרונה, שתפקידן לתת סיכוי הצלחה לבני מיעוטים שהגיעו להשכלה גבוהה.

משה ויגדור: התקציב שהוקצב לפעילות זאת השנה הוא 12 מיליון שקל.

משה ויגדור: יש גם הגברת נגישות למגזר החרדי.

משה ויגדור: גם כאן ות"ת ומל"ג גיבשו ואישרו כללים להרחבת הנגשת ההשכלה הגבוהה לסטודנטים מהמגזר החרדי.

משה ויגדור: גם פה יש מלגות וסיוע בחניכה ומכינות קדם-אקדמיות.

משה ויגדור: המוסדות מתומרצים לפתוח ולהנגיש את הפעילות אצלם בנפרד, כך שתתאים לאוכלוסייה הזאת ותקטין את שיעורי הנשירה.

משה ויגדור: גם למטרה זו יש 12 מיליון שקל לשנה הזאת.

אלכס מילר: דרך אגב, בקשר לנושא של המיעוטים: אני מתכוון לעשות ישיבה – אולי עוד שבועיים – על כל הסיפור של אור יהודה.

אלכס מילר: אני שמעתי שאתם ביטלתם שם מסלול שמשולב עם אחת המכללות - - -

משה ויגדור: כן, המל"ג לא קיבלה אותו.

משה ויגדור: היא טענה שהוא לא ברמה אקדמית, הוא לא נותן פתרון והוא לא נכון.

אלכס מילר: אתה מבין שבסופו של דבר אותם סטודנטים הולכים לירדן.

משה ויגדור: בסדר, נעשה על זה דיון.

משה ויגדור: יש פתרונות אחרים.

משה ויגדור: אבל לא מתפשרים על הרמה האקדמית.

משה ויגדור: אני גם חושב שיש לנו פה הבנה מלאה עם הסטודנטים לגבי סוגיות שונות - - -

אלכס מילר: אין לי שום ספק, אבל - - -

משה ויגדור: היו שם שתי בעיות: גם הרמה וגם שפתחו בלי אישור מל"ג.

משה ויגדור: והיום מל"ג לא מוחלת על כבודה.

משה ויגדור: פעם היא מחלה, היום לא.

אלכס מילר: אני חושב שהיה שם משהו עם החינוך, לא?

משה ויגדור: לא, הם פתחו בלי אישור.

משה ויגדור: הם באים היום לערעור בוועדה לפיקוח ואכיפה.

משה ויגדור: נשמע אותם ונראה.

אלכס מילר: מצוין, אז תעדכנו אותי בבקשה מה נקבע שם.

יובל צלנר: בהקשר הזה, אדוני היושב-ראש, אני אשמח אם אנחנו נעשה דיון על המוסד האקדמי נצרת, שלמעשה הוא המוסד האקדמי היחיד היום שפועל במגזר הערבי.

יובל צלנר: זה מוסד שנמצא ביישוב ערבי, הנהגתו היא של אנשי המגזר הערבי, והוא איננו מתוקצב, מסיבות היסטוריות.

יובל צלנר: אני חושב שיש מקום להחריג אותו בגלל אותן נסיבות היסטוריות שלא מאפשרות את התקצוב – שהוא מוסד זר שעבר תהליכי גיור – ואולי יש לכך מקום במסגרת אותה הנגשה של בני מיעוטים להשכלה גבוהה.

יובל צלנר: כי כמו שאמרת, אדוני היושב-ראש, זאת בעיה שכל כך הרבה סטודנטים נמצאים בירדן ובמקומות אחרים.

יובל צלנר: אני חושב שזה אחד הפתרונות שאנחנו יכולים לספק היום.

יובל צלנר: אבל זה נושא לדיון הבא.

אלכס מילר: התאחדות הסטודנטים, בבקשה.

נעם ויצנר: תחילה אני רוצה לברך על היום הזה, על הדיון הזה ועל כל הפעילות שנעשית כאן.

נעם ויצנר: אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה, אלכס מילר, שחוקק את חוק זכויות הסטודנט וגם את יום הסטודנט הלאומי, שמצוין זו השנה השלישית.

נעם ויצנר: בהחלט יש לנו כאן אוזן קשבת, ויש כאן פעילות ענפה של חקיקה שנעשית בשנים האחרונות, ואני מודה על זה.

נעם ויצנר: אני מודה גם למשה ויגדור, מנכ"ל מל"ג, שבהחלט יש לנו שם כתובת ויש עם מי לדבר.

נעם ויצנר: כמובן שיש שם עוד דברים לעשות ולקדם, אבל בהחלט אנחנו זוכים לאוזן קשבת.

נעם ויצנר: אני אעבור על כמה נתונים ואתמקד בעיקר בנושא של קרדיטציה ומעורבות חברתית של סטודנטים, שזה הנושא המרכזי שבחרנו לדבר עליו.

נעם ויצנר: לא סתם בחרנו לדבר עליו: בנוסף ללימודים ולחיים האקדמיים של הסטודנט, אנחנו רואים בתחום של המעורבות החברתית חלק אינטגרלי מעולמו של הסטודנט ועשייתו.

נעם ויצנר: נתנו לזה משמעות במאבק המדובר בקיץ, אבל יש עוד הרבה מעבר לזה.

נעם ויצנר: יושבים כאן סביב השולחן יושבי-ראש של אגודות הסטודנטים, ואצל כולם יש פעילות ענפה ונשמח אם אחר כך הם יוסיפו ויספרו על הפעילות הזאת.

נעם ויצנר: כמה נתונים כליים שלקוחים מסקר שהתאחדות הסטודנטים עושה מדי שנה: גיל הסטודנט הממוצע הוא 26; 13% מהסטודנטים הם הורים לילדים – גם לאוכלוסייה זאת אנחנו מנסים לתת מענה; 74% מהסטודנטים עובדים למחייתם, והשכר הממוצע הוא 3,097 שקלים לחודש; 33% מהסטודנטים מתגוררים בית ההורים או אצל קרובי משפחה אחרים; ההוצאה החודשית הממוצעת היא 3,599 שקלים, לא כולל תשלום שכר לימוד; ולכן כמעט 50% מהסטודנטים מקבלים סיוע כלכלי מההורים.

נעם ויצנר: "סטודנטים כמשאב לאומי" – כתבנו את זה ככותרת, כי אנחנו חושבים שלסטודנטים יש הרבה מאוד מה לתת.

נעם ויצנר: מעבר לעשייה כלפי עצמם סביב הלימודים, יש הרבה גם הרבה מאוד לתת לטובת החברה, ובאמת 75% מכלל הסטודנטים מתנדבים בפעילות חברתית.

נעם ויצנר: זה נתון מאוד יפה ומאוד גבוה, שהמשמעות שלו היא שכשלושת-רבע מהסטודנטים עושים איזושהי עשייה – חד-פעמית או קבועה – שהיא פעילות התנדבותית, כאשר רבות מהפעילויות האלה מאורגנות על ידי אגודות הסטודנטים המקומיות, ורוב ההתנדבות היא עם ילדים ונוער.

נעם ויצנר: באופן טבעי יש נגישות לאוכלוסייה שקרובה אולי בגיל.

נעם ויצנר: 45% מכלל הסטודנטים מקבלים מלגה, כאשר מרבית המלגות הן עבור מעורבות חברתית.

נעם ויצנר: זה משהו שאנחנו מעודדים.

נעם ויצנר: המלגות שהתאחדות הסטודנטים נותנת בפני עצמה הן כמעט אך ורק מלגות עבור מעורבות חברתית.

נעם ויצנר: לגבי הסטודנטים שלא מתנדבים – אנחנו רואים שאם הייתה התנדבות תמורת נקודות זכות, כנראה שזה היה מדברן אותם.

נעם ויצנר: לפחות כך הם אומרים.

נעם ויצנר: אדבר קצת על הפעילות שאנחנו, בהתאחדות, עושים.

נעם ויצנר: יש לנו כמה תכניות מרכזיות: תכנית של סטודנטים למאבק באנטישמיות באינטרנט.

נעם ויצנר: זו תכנית שקמה השנה, ויש בה עשרות סטודנטים שעושים ביחד פעילות משותפת.

נעם ויצנר: יש הרבה מאוד שנאת ישראל, הכחשת שואה ואנטישמיות באינטרנט.

נעם ויצנר: אנחנו מבינים שזו זירה מרכזית, ולנו, הסטודנטים, יש בה יתרון: היא נגישה, ואין סטודנט שלא יודע לעבוד ברשתות החברתיות.

נעם ויצנר: לכן אנחנו רוצים למקסם את הכוח הזה ולעשות אתו משהו הסברתי, שאולי פחות יצליח בדרכים ממוסדות; פרויקט מרכזי אחר, שקיים כבר שנה שלישית – "סטודנטים למען אזרחים ותיקים".

נעם ויצנר: הפרויקט בשיתוף המשרד לאזרחים ותיקים.

נעם ויצנר: יש בפרויקט כמה מאות סטודנטים שבעבור מלגה עובדים עם אזרחים ותיקים בכמה היבטים: עבודה עם ניצולי שואה בהסברת הזכויות שלהם ובתיעוד סיפור אישי, פעילות הסברה על מחשבים, תאטרון ואמנות, וסיוע לקשישים עריריים.

נעם ויצנר: זה פרויקט מאוד מצליח, ואנחנו רוצים להגדיל אותו; עוד פרויקט, שהיה קיים כפיילוט בכמה מקומות והשנה הוא פועל גם ברמה הארצית – "ילדי הלילה": סטודנטים שמסתובבים בצמדים או בשלשות בערים המרכזיות, מאתרים שם נוער מסתובב ומנסים לתת להם אוזן קשבת ולהפנות אותם למרכזי הסיוע; פרויקט מרכזי מאוד שקם לאחרונה, שנקרא "לוד מתעוררת", ובמסגרתו סטודנטים מעתיקים את מקום מגוריהם ללוד, שזו עיר שהסטודנטים יכולים להשתלב בה ולהיות משאב מרכזי לקידום העיר ביחד עם האוכלוסייה המקומית.

נעם ויצנר: זה פרויקט מרכזי שאנחנו עובדים עליו עכשיו.

נעם ויצנר: קבוצה ראשונה של 30 סטודנטים כבר עברה לשם בחודש מרץ, ואנחנו מצפים שבערך 100 סטודנטים או יותר יעתיקו את המגורים לשם באזור חודש אוקטובר.

נעם ויצנר: עכשיו אדבר על סוגיה של הקרדיטציה והמעורבות החברתית.

נעם ויצנר: בשנת 2004 מל"ג קיבלה חלטה – החלטה שגם משה ויגדור דיבר עליה כאן – שאפשרה למוסדות לעשות שיעורים שבהם הסטודנטים יקבלו נקודות זכות עבור מעורבות חברתית.

נעם ויצנר: זו החלטה שהתקבלה בשנת 2004, והיא מתוקצבת משנת 2009.

נעם ויצנר: המטרה המרכזית שלה היא לעודד מעורבות חברתית וחינוכית בקהילה, מתוך המוסדות להשכלה גבוהה.

נעם ויצנר: ואכן הוקמה ועדה במל"ג שפועלת בנושא.

נעם ויצנר: נציג מטעמנו שיושב בוועדה הוא יובל, שיושב כאן לידי, שהוא רכז המעורבות החברתית של ההתאחדות.

נעם ויצנר: המודלים המרכזיים של הפעילות הם: קורס אקדמי שבתוכו יש נקודות זכות עבור פעילות חברתית; ופעילות חברתית נוספת שהמוסד מאפשר, שאינה כוללת ליווי אקדמי.

נעם ויצנר: באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת פרס הנושאים קיימים ביתר שאת, אבל זה קיים בעוד מוסדות.

נעם ויצנר: אולי יש עוד מוסדות, אבל אלה המוסדות המרכזיים שקיימת בהם הפעילות הזאת.

נעם ויצנר: אחזור שוב: מדובר בנקודות זכות עבור מעורבות חברתית, כשחלק מהן בתוך קורס אקדמי וחלק לא דרך קורס אקדמי.

נעם ויצנר: דיברנו על ההחלטה האחרונה שהיושב-ראש קידם אותה: נקודות זכות עבור מילואים.

נעם ויצנר: אנחנו יודעים שהתקנה אמורה לצאת לפועל ולהית מיושמת החל משנה הבאה באופן רשמי ומלא, ואנחנו נוודא בעזרת האגודות המקומיות שזה אכן קורה.

נעם ויצנר: יש מקומות שבהם זה כבר קורה: אוניברסיטת חיפה והמרכז הבין-תחומי.

נעם ויצנר: זה קורה עוד לפני התקנה של מל"ג.

נעם ויצנר: בנוסף, אנחנו שמחים על ההטבה שהתקבלה באמצעות קצין מילואים ראשי – שגם סטודנטים לתואר שני יכולים להגיש ולת"ם, דבר שלא היה עד היום.

נעם ויצנר: יש כאן נתונים על שירות מילואים, המבוססים על סקר של התאחדות ביחד עם מחקר שנעשה בשנת 2011 עם קצין מילואים ראשי.

נעם ויצנר: 45% מכלל הסטודנטים משרתים במילואים, מהם 20% נשים; הממוצע עומד על 14 ימי מילואים בשנה; הסטודנטים הם 30% מכלל משרתי המילואים.

נעם ויצנר: אנחנו יודעים שבאוכלוסייה כולה יש 6% משרתי מילואים, ומתוך האוכלוסייה הזאת 30% הם סטודנטים.

נעם ויצנר: בתור מ"פ במילואים אני רואה שהרבה מאוד מהחיילים שלי הם סטודנטים שזקוקים לעזרה ולהטבות שהתקבלו ויתקבלו; 87% רואים את שירות המילואים כשליחות.

נעם ויצנר: זו עוד נתון שמראה את מה שאנחנו כבר יודעים: שהסטודנטים הם ציבור ערכי, וזה גם בא לידי ביטוי בנתון שראינו קודם על ההתנדבות.

נעם ויצנר: לעומת סקרים קודמים שעשינו, יש עלייה במספר הסטודנטים שמשרתים במילואים.

נעם ויצנר: כמובן שהמילואים מהווים פגיעה, בעיקר לאותם סטודנטים שלומדים מדעים ומקצועות הנדסה.

נעם ויצנר: קשה להם מאוד להשלים את החומר, והם אולי הסטודנטים שיותר מכולם צריכים שהמוסדות יעזרו להם בשיעורי תגבור.

נעם ויצנר: מה אנחנו מבקשים הלאה?

נעם ויצנר: אנחנו רוצים לחזק את הנושא של מעורבות חברתית כחלק מהאקדמיה.

נעם ויצנר: סטודנטים עושים עשייה חברתית כבר הרבה זמן, אבל אני חושב שהכוח של המוסדות ושל מל"ג הוא שהפעילות תצא מתוכם.

נעם ויצנר: כי ברגע שמוסד אקדמי ייקח תכנית דגל, ייקח פרויקטים, ייקח שיעורים נבחרים ומתוכם יעשה את הפעילות האקדמית, אני חושב שמסה של סטודנטים תוכל לעשות את זה.

נעם ויצנר: זה דבר שלצערי לא מספיק קיים היום.

נעם ויצנר: כלומר, המל"ג וות"ת אכן מקיימים ועדה, והתקצוב שלה אכן עלה משנת תש"ע לשנת תשע"א, אבל אני עדיין לא מרגיש שהמוסדות עצמם לוקחים פרויקט דגל של מעורבות חברתית ודוחפים אותו קדימה ביחד עם אגודות הסטודנטים.

נעם ויצנר: כשיעשו זאת, החשיפה והעשייה של המעורבות החברתית עם ליווי אקדמי תהיה הרבה יותר משמעותית.

נעם ויצנר: זה דבר שהוא חסר, ולכן כתבנו שצריך יותר קשר ישיר בין המעורבות החברתית לתחום הלימודים האקדמי.

נעם ויצנר: צריך שהקורס הזה יהיה מלווה אקדמית, ובעצם יהיה פיתוח של ההון האנושי.

נעם ויצנר: אני חושב שהמעורבות והמחויבות של האקדמיה הן לתת גם חזרה לקהילה.

נעם ויצנר: זה קורה, אבל אני חושב שאפשר להעלות את זה בצורה משמעותית.

נעם ויצנר: לדעתי המפתח לכך הוא שילוב בין אגודת הסטודנטים לבין המוסד האקדמי מעבר להרשאה לשתי נקודות זכות.

נעם ויצנר: ההרשאה הזאת לא מספיקה, והיא גם לא קורה בכל המוסדות.

נעם ויצנר: צריך לתת לזה תמריץ תקציבי, ביחד עם הבנה של המוסדות עצמם שהסטודנטים והחברה מצפים מהם לתת בחזרה ולהוביל פרויקטים.

נעם ויצנר: צריך שלמוסד אקדמי יהיה פרויקט דגל שקרוב לסביבה שלו, והוא יוביל אותו בבחירה משותפת עם הסטודנטים.

נעם ויצנר: אני חושב שצריך שתהיה גם מעורבות במסגרת קורס אקדמי, שזה אולי טיפה יותר מסובך אבל בכל זאת אפשר לעשות את זה – זה הרי קורה בחלק מהמוסדות: יש כל מיני דוגמאות לשיעורים אקדמיים שממש מערבים בתוכם את המעורבות החברתית.

נעם ויצנר: אני חושב שזה עוד אמצעי להצליח בנושא הזה ולגרום למסה של סטודנטים לעסוק במעורבות החברתית ובחיבור הישיר, המבורך, בין הקהילה לסטודנטים ולאקדמיה.

נעם ויצנר: תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: הדובר הבא, בבקשה.

שחר עבוד: אני שחר, היו"ר של המכללה האקדמית בית-ברל לחינוך.

שחר עבוד: הכותרת "סטודנטים כמשאב לאומי" היא כותרת טובה – רק בהתאחדות יש 600 פעילים.

שחר עבוד: לדעתי כל האגודה מחזיקה כמה עשרות עד מאות פעילים בהתנדבות, בתוך המכללה ומחוץ לה, בכל מיני פעילויות שונות:

שחר עבוד: התנדבות עם נוער ועוד.

שחר עבוד: לגבי הסיוע הכלכלי – היה רשום שם ש-50% מהסטודנטים מקבלים סיוע כלכלי.

שחר עבוד: נראה לי שזה לא כולל בתוכו את 33% הסטודנטים שגרים אצל ההורים שלהם.

שחר עבוד: הרי גם זה סיוע בפני עצמו, כי זה בעצם חוסך את רוב העלויות שלהם.

שחר עבוד: לדעתי זה נתון קצת יפה מדי – אני בטוח שיש עוד המון סטודנטים שאולי לא מקבלים את הצ'ק מההורים, אבל הם מקבלים בגדים ואוכל.

שחר עבוד: השותפות שלי למשל הולכות להורים לעשות קניות במקרר שלהם.

שחר עבוד: אולי זה לא צ'ק, אבל מקבלים סיוע בצורה כזו או אחרת.

שחר עבוד: אני רוצה לדבר על המכללות לחינוך, שאני בא מתוכם ויודע שיש בהן איזושהי מורכבות ספציפית.

שחר עבוד: מחר אני הולך לדבר בוועדה אחרת על הנושא של מורי קבלן.

שחר עבוד: במכללות לחינוך יש היום בעיה של מרצי קבלן.

שחר עבוד: הם לא מוגדרים כך, אבל יש שם בעיה משמעותית:

שחר עבוד: במכללות לחינוך יש מרצים שכבר כמה חודשים לא מקבלים את כל מרכיבי השכר שלהם.

שחר עבוד: יכול להיות שהמרצים מקבלים, אבל מי שמשלם את זה זו המכללה, במקום משרד החינוך.

שחר עבוד: אני חושב שכל עוד זה נראה כך, יהיה קשה מאוד לקדם את הפעילות החברתית ואת העשייה.

שחר עבוד: אני חושב שאם מרצה עסוק כל הזמן בשכר שלו ולמה הוא מקבל פחות ממקביליו, אז הוא בבעיה.

שחר עבוד: ודווקא המכללות לחינוך הן נושאות הדגל – ועל זה אולי יובל יעיד – של הפעילות החברתית.

שחר עבוד: את המודלים שבהם גם המכללה, גם האגודה וגם הסטודנטים משתפים פעולה בצורה מאוד משמעותית לעשיית פעילות חברתית תמצא במכללות לחינוך.

שחר עבוד: אפשר לראות מודל אדיר לזה בסמינר הקיבוצים, וגם באורנים יש הרבה פעילויות.

שחר עבוד: אבל לדעתי יש המון פעילות חברתית שנמנעת בגלל זה.

שחר עבוד: לגבי המילואים, נעם אמר שהכי חשוב זה להשלים את הפערים דווקא אצל הסטודנטים שלומדים מקצועות טכנולוגיים או מדעים מדויקים.

שחר עבוד: אבל אם נסתכל על המחנכים, אלה שעושים התנסות – כשאתה חודש שלם לא נמצא בכיתה כי אתה נמצא במילואים, קשה מאוד להשלים את הפער הזה.

שחר עבוד: המוסד לא יודע איך לקבל את זה שאתה לא נמצא חודש.

אלכס מילר: מה קורה עם המורים שנמצאים במילואים?

שחר עבוד: זו בעיה, כי אתה מחויב לכך וכך התנסויות כך וכך פעמים.

אלכס מילר: עזוב התנסויות, אני מדבר על מורה רגיל, הרי גם הוא עושה מילואים.

שחר עבוד: יש מורים מחליפים, אבל אני, בתור סטודנט לחינוך, מחויב לכמות מסוימת של התנסויות.

שחר עבוד: אם לא עמדתי בהן בגלל שהייתי במילואים – בעיה שלי, אני צריך להשלים עוד שנה.

שחר עבוד: אני פשוט צריך להשלים עוד שנת לימודים בגלל שהייתי חודש במילואים באמצע שנת הלימודים.

אלכס מילר: אני למדתי חינוך והוראה ועשיתי מילואים.

אלכס מילר: אני לא זוכר שהייתה יותר מדי בעיה.

אלכס מילר: בסופו של דבר הסתדרנו, גם עם בית-הספר וגם עם המילואים.

שחר עבוד: עם ביתה-ספר אין בעיה, הבעיה היא עם ההכשרה האקדמית: ההכשרה של תעודת ההוראה מחייבת כמות מסוימת של התנסויות ופעילויות.

ליטל וייס: אני ממכללת אורנים.

ליטל וייס: לפני שלוש שנים הכניסו בכל המכללות לחינוך מאה אחוז נוכחות בהתנסות מעשית.

ליטל וייס: זה לא היה לפני זה.

ליטל וייס: זאת אומרת שעד לפני שלוש שנים סטודנט יכול היה להיעדר מהתנסות מעשית מספר מסוים של פעמים, לשיקול המרצה או המוסד.

אלכס מילר: רבותיי, אנחנו מציינים בכנסת בשבוע הבא את יום המילואים הארצי, וועדת חינוך תקיים דיון על מעמד המילואימניק במערכת ההשכלה הגבוהה ובכלל במערכת החינוך.

אלכס מילר: אני מציע שתכינו משהו בעניין הסוגיות הבעייתיות מבחינת

אלכס מילר: כם ותביאו את זה בצורה מסודרת לדיון בוועדה, וכך נוכל להתייחס אליהן בצורה הרבה יותר מקצועית.

שחר עבוד: היה נתון גבי לקויות הלמידה.

שחר עבוד: מכללות לחינוך סובלות מהנושא של לקויות למידה - - -

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שמתישהו המוסדות להכשרת מורים ייכנסו לות"ת ולמערכת ההשלכה הגבוהה.

שחר עבוד: אנחנו כולנו שואפים לזה ורוצים את זה וגם שומעים את זה כבר המון זמן, אבל כרגע אנחנו כבר שנים מיובשים בעניין הזה.

שחר עבוד: זה אומר שסטודנטים שהולכים מחר להיות מורים ללקויי למידה לא מקבלים שום ליווי אם הם לקויי למידה בעצמם.

שחר עבוד: או שזה עולה להם הון תועפות.

שחר עבוד: יש בעיה עם הנושא הזה: הוא כבר קיבל אישור תקציבי, ושנה שעברה קיבלו חלק מהתקציבים, אבל השנה – בעקבות אי אילו אילוצים – התקצוב הזה חזר בו.

שחר עבוד: זה אומר שהיום המכללות לחינוך בישראל לא מקבלות תקציב בנושא של לקויי למידה.

שחר עבוד: וזה רק אחד מהתקציבים שהן לא מקבלות, יש עוד הרבה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: חבר הכנסת יובל צלנר, בבקשה.

יובל צלנר: תודה.

יובל צלנר: ברשותך, למרות שאתה מתכוון לקיים דיון אחר בנושא המילואים, אני כן רוצה להגיד משפט בנושא הזה.

יובל צלנר: אני זוכר שלפני 13 או 14 שנה, כשאני הייתי סטודנט, סוגיית המילואים בכלל לא הייתה "אישו".

יובל צלנר: כשמישהו מאתנו היה יוצא למילואים זה היה ברור שהוא מקבל את כל הסיוע וכל התמיכה ומועדי ג' או כל סיוע אחר שהוא צריך.

יובל צלנר: כי מילואים היה ערך חברתי.

יובל צלנר: עצם העובדה שאנחנו נדרשים בכלל לדיון כזה, אולי אומר עלינו משהו כחברה.

יובל צלנר: אני חושב שאנחנו צריכים להידרש לזה דחוף, וגם קצין מילואים ראשי צריך להיכנס לסוגיה הזאת.

יובל צלנר: יש איזו זילות בתחום המילואימניקים – רק 6% מהציבור עושים מילואים.

יובל צלנר: אני מניח שחלק גדול מאותם 6% הם סטודנטים.

יובל צלנר: אני קורא גם לך וגם לקצין מילואים ראשי להיכנס לעובי הקורה בסוגיה הזאת.

יובל צלנר: אני שמח על מה שאמר פה משה ויגדור – שהמל"ג מכיר היום בשתי נקודות זכות עבור שירות מילואים.

יובל צלנר: אבל זו רק אפשרות.

יובל צלנר: מר ויגדור, טוב אם נקבל בעוד שנה את הנתונים לגבי אילו מוסדות אקדמיים מיישמים את זה.

יובל צלנר: זה נושא שצריך להיות מפורסם – בעיקר אילו מוסדות אקדמיים לא מיישמים את זה, וחבל שכך.

יובל צלנר: לקראת הדיון בשבוע הבא אני ארצה להעלות עוד כמה נקודות ועוד כמה הטבות ודרכי סיוע לאוכלוסיית הסטודנטים המילואימניקים, שהם באמת הליבה של הציבור התורם והעושה בישראל.

יובל צלנר: מעבר לכך, אדוני היושב-ראש, אתה יודע, וזה לא סוד, שאני וחבריי במשך שלוש שנים תקפנו את הממשלה ואת הקואליציה על היעדר עשייה בתחומים החברתיים.

יובל צלנר: אבל אני חושב שגם מותר להגיד מילה טובה.

יובל צלנר: כמישהו שהוא סטודנט, לפחות בתחום הזה אפשר לראות אותך ואת הוועדה שאתה מוביל פה עושה שינוי מאוד משמעותי.

יובל צלנר: יש תפיסה הרבה יותר פתוחה היום כלפי ציבור הסטודנטים.

יובל צלנר: יש עוד עשייה מרובה, וטוב שאתה עדיין בתהליך העשייה, ובאמת מגיעה לך מילה טובה, וגם להתאחדות הסטודנטים על שיתוף הפעולה.

יובל צלנר: כמי שראה את זה מהצד עד עכשיו, הכיוון הוא נכון.

יובל צלנר: ישר כוח.

יובל צלנר: יש עוד כמה נקודות שחייבות לקבל התייחסות.

יובל צלנר: דיברנו קודם על נושא של הנגשה לבני מיעוטים ובכלל על סוגיית ההנגשה.

יובל צלנר: אני יודע, כמו שעלה פה קודם, שהמוסדות האקדמיים להוראה הם תחת משרד החינוך ולא תחת המל"ג ות"ת, ויש עם זה בעיות.

יובל צלנר: אבל לא יכול להיות שמוסדות להוראה אינם נגישים לנכים.

יובל צלנר: זה דבר שלא יעלה על הדעת בכלל, בטח לא במאה ה-21.

יובל צלנר: כשסטודנט נכה רוצה ללמוד אבל לא יכול להגיע לכיתה – בעיניי זה דבר לא יתואר במציאות של ימינו.

אלכס מילר: יש לך נתונים על הסוגיה הזאת?

יובל צלנר: יש נתונים.

יובל צלנר: רוב המוסדות האקדמיים להוראה בישראל, לרבות אורנים לוינסקי ואחרים, אינם נגישים לנכים.

יובל צלנר: אני חושב שחייבים לעשות דיון על זה.

אלכס מילר: אנחנו נקיים דיון על הסוגיה הזאת.

יובל צלנר: מצוין.

יובל צלנר: בנושא של ליקויי למידה – גם פה אני חושב, מר ויגדור, שצריך איזשהו פיקוח.

יובל צלנר: מעבר לאבחון, חייב להיות פיקוח איך המוסדות האקדמיים מתנהלים עם אותם לקויי למידה.

יובל צלנר: כי סטודנטים שגם ככה קשה להם נדרשים לשלם סכומי עתק כדי להשלים את הפערים.

יובל צלנר: נושא אחרון.

יובל צלנר: ראינו פה פער חודשי קבוע בין ההוצאה לבין ההכנסה הקבועה של הסטודנטים.

יובל צלנר: אני לא חושב שזה המקום לדון אם סטודנט צריך לעבוד או לא צריך לעבוד, הרי הסטודנטים נושאים בכל כך הרבה נטל, גם חברתי וגם לאומי – מילואים.

יובל צלנר: מהנתונים של ההתאחדות ראינו שרוב הסטודנטים מרוויחים כ-3,100 שקלים לעומת הוצאה ממוצעת של 3,600 שקלים, ראינו ש-50% נסמכים על ההורים, ואמרו פה בצדק שכנראה שזה לא הנתון האמתי, כי להיסמך על ההורים זה גם לגור אצל ההורים וגם להיעזר בהם בקניות, כביסה או כל דבר אחר.

יובל צלנר: אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו יכולים לסגור את הפער הזה.

יובל צלנר: ואחת הדרכים היא אותן הלוואות.

יובל צלנר: תוך כדי הלימודים סטודנטים צריכים להתעסק בלימודים.

יובל צלנר: חמש שנים אחר כך, כשהם כבר אקדמאים והשכר שלהם משמעותי יותר, יש להם אפשרות להחזיר את אותה הוצאה.

יובל צלנר: אני חושב שאם הקרן לא מנוצלת, זה אומר שיש בעיה בשיווק של הקרן.

יובל צלנר: אולי צריך לפתוח את הקרן ליותר סטודנטים ולא רק למעוטי יכולת, ולאפשר הנגשה גם בתחום הזה, כדי להקטין את הפער בין ההוצאה להכנסה.

יובל צלנר: אין שום סיבה שסטודנטים יחיו מהיד לפה.

יובל צלנר: באמת, אדוני היושב-ראש, כל הכבוד וישר כוח על הפעילות שלך בשלוש השנים האחרונות.

יובל צלנר: זה מחמם את הלב וטוב שאתם ממשיכים בכיוון הזה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: צה"ל, משרד הביטחון, בבקשה.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני חלי פרוזנפר, עוזרת קצין מילואים ראשי.

אלכס מילר: אני אשמח לשמוע איך אתם ציינתם את יום הסטודנט הלאומי במערכת הביטחון, הרי אתם חלק מהחוק הזה.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני אתייחס לסוגיה שנדונה כאן.

אלכס מילר: זו הסוגיה שנדונה כאן – יום הסטודנט הלאומי.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני מתייחסת לנושא הספציפי שאעלה כרגע.

סא”ל חלי פרוזנפר: באתי לייצג את תחום המילואים, ואני אתן לך תשובה כרגע רק על התחום הזה.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני מברכת את היוזמה להכנסת נושא המילואים על ידי המל"ג.

סא”ל חלי פרוזנפר: מצד שני, קצת חורה לי ששמים במעמד אחד את המעורבות החברתית והמילואים.

סא”ל חלי פרוזנפר: כי יש הבדל בין מעורבות חברתית, שאותה אני יכולה לעזוב מתוך רצון אישי שלי, לבין זה שהמדינה מחייבת אותי לעשות מילואים.

סא”ל חלי פרוזנפר: כמו שאמר חבר הכנסת, היום אנחנו בבעיה.

סא”ל חלי פרוזנפר: זה לא מה שהיה פעם.

סא”ל חלי פרוזנפר: אנשי המילואים באים ועושים, אבל יש הרבה כאלה שלא עושים, מתוך ראייה שזה לא מספיק חשוב להם.

סא”ל חלי פרוזנפר: אבל יש אחרים שעדיין עושים כי זה חשוב.

סא”ל חלי פרוזנפר: ולכן צריכה להיות כאן אמירה גם של המדינה, מסר ערכי של המדינה.

סא”ל חלי פרוזנפר: זה לא צריך להיות משהו שהמוסד האקדמי רק רשאי לתת עבורו נקודות זכות.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני לא אומרת שצריך להתערב בחופש האקדמיה, אבל אם כבר עושים כזה דבר ויש עבור זה נקודות זכות, אז לפחות להגיד שעבור מילואים זה חובה.

סא”ל חלי פרוזנפר: שתהיה איזושהי אמירה.

סא”ל חלי פרוזנפר: עלתה כאן הבעיה של הסטודנטים במילואים.

סא”ל חלי פרוזנפר: יש בעיה: אנשים שלומדים ויוצאים למילואים נתקלים בהרבה בעיות, ולא כל מוסדות החינוך באמת מבינים אותם.

סא”ל חלי פרוזנפר: הם סופרים להם את ההיעדרות של המילואים כהיעדרות - - -

אלכס מילר: גברתי, אנחנו טיפלנו בנושא הזה, וכל פעם שאומרים לי ש"יש מוסדות" אני רוצה לשמוע איזה מוסדות.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני משקפת לך פניות שמגיעות אלינו.

אלכס מילר: אפשר להעביר לנו?

סא”ל חלי פרוזנפר: אין לי אותן כרגע.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני יכולה להעביר לך.

אלכס מילר: אני אשמח אם משרד הביטחון יעביר לנו את אותן פניות לגבי אותם מוסדות שעוברים על החוק.

אלכס מילר: יש חוק ברור לגבי הטבות לסטודנטים שמשרתים במילואים.

סא”ל חלי פרוזנפר: אוקיי, אז אני אגיד גם אמירה על החוק.

סא”ל חלי פרוזנפר: יש בחוק אמירה שצריך לסייע.

סא”ל חלי פרוזנפר: אבל הסיוע הזה לא מכומת.

סא”ל חלי פרוזנפר: זאת אומרת, אם אני באה ומבקשת סיוע אז מסייעים לי מתי שהאקדמיה יכולה ולא תמיד מתי שאני רוצה.

סא”ל חלי פרוזנפר: סופרים לי את היום שאני נמצאת במילואים בתוך ה-20% שמותר לי להיעדר.

סא”ל חלי פרוזנפר: למה אני צריכה להיות כמו מישהו אחר שביום הזה הולך לחופש, שהולך לים בעוד אני עושה מילואים?

סא”ל חלי פרוזנפר: צריכה לבוא מכאן אמירה למוסדות החינוך.

אלכס מילר: אני מציע שאת כל אותן סוגיות שהעלית בפנינו תכינו בצורה מסודרת, כולל הפניות ושמות המוסדות, לשבוע הבא.

אלכס מילר: שבוע הבא אנחנו נקיים ישיבה מיוחדת בסוגיה של יום המילואים, ובה נוכל באמת להבין עד כמה החוק מיושם.

סא”ל חלי פרוזנפר: אבל העניין של ה-20% זה לא משהו שהוא בחוק או לא בחוק, זה עניין עובדתי: יום המילואים לא מוגדר ללומד כמשהו שהוא מעבר ל-20% - - -

אלכס מילר: בטח שכן.

אלכס מילר: תגידי מוסד שמכניס את המילואים ל-20% היעדרות.

אלכס מילר: תגידי את המוסד הזה, אני רוצה לשמוע איזה מוסד מכניס היום את זה לתוך ההיעדרות.

אלכס מילר: אני לא חושב שיש, אבל אם יש אני אמשח לשמוע.

אלכס מילר: ברוך הבא, איציק שמולי.

איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אלכס מילר: יש משהו שאתה רוצה לבשר לנו?

איציק שמולי: אני אחשוב על זה.

איציק שמולי: היושב-ראש, סגנית השר, חברי כנסת, מנכ"ל מל"ג וכל המכובדים – קודם כול אני באמת מצטער על האיחור דווקא ביום החג שלנו.

איציק שמולי: פשוט הייתה ישיבה מאוד פורה ומאוד מעניינת בראשות ראש הממשלה וחלק משרי הממשלה.

איציק שמולי: הדיון עסק גם בפרופיל של הסטודנטים, גם בתרומה של הסטודנטים לחברה, וגם בצרכים העיקריים של הסטודנטים בעת הזו.

איציק שמולי: אני מקווה שאני אתחבר לשטף של הדיון ולא אלאה בפרטים.

איציק שמולי: יש כמה דברים שלי חשוב במיוחד להגיד ביום הזה.

איציק שמולי: קודם כול, להדגיש את התרומה המאוד-מאוד גדולה של הסטודנטים לחברה ולמדינה, גם בתחום השירות הצבאי אבל לא רק.

איציק שמולי: 75% מהסטודנטים שעושים פעילות חברתית במהלך התואר שלהם ועוד 45% מכלל הסטודנטים שממשרתים במילואים – אלה נתונים שנותנים לי את הזכות ואת הפריבילגיה להגיד שאני מוביל את הציבור שהוא אולי אחד הערכיים והתורמים ביותר לחברה הישראלית.

איציק שמולי: צריך לברך גם את הממשלה: למרות המחאה המאוד גודלה שהייתה ואולי עוד תהיה, יש דברים שהממשלה הזאת עשתה למען הסטודנטים והצעירים, דברים שממשלות אחרות לא עשו.

איציק שמולי: אני מדבר על דברים בתחבורה הציבורית ובדיור ועוד.

איציק שמולי: תמיד אפשר לשפר יותר, אבל יש מהלכים שמובלים על ידי שר החינוך וסגנית השר ועל ידי שר התחבורה ואחרים.

איציק שמולי: אני חושב שגם ביום הזה, לצד כל הביקורת שאנחנו משמיעים כל השנה, ראוי שנגיד תודה.

איציק שמולי: אני רוצה גם להודות לך, אדוני.

איציק שמולי: התיקון של יום הסטודנט הלאומי הוא יוזמה שלך.

איציק שמולי: בזכותך ובזכות חברי כנסת אחרים בוועדת החינוך, הוועדה הזאת מרגישה לנו כבית.

איציק שמולי: אנחנו תמיד מגיעים לכאן ומקבלים אוזן קשבת לצרכים שלנו ולבעיות שלנו וגם לדברים שאנחנו רוצים לעשות ולתרום.

איציק שמולי: אחד המאבקים היותר עיקשים שלנו בשנים האחרונות הוא לנסות להחיל על עצמנו, על הסטודנטים, חובת מעורבות חברתית כחלק מהתואר.

איציק שמולי: בעיניי, חלק מההכשרה של סטודנט להיות אזרח בוגר ומועיל בחברה, זה שהוא ייתן תרומה, מינימלית לכל הפחות, במהלך שנות הלימודים שלו, לא משנה באיזה תחום.

איציק שמולי: אני חושב שהיום הסטודנטים מובילים בחזית של העשייה החברתית.

איציק שמולי: אתם מכירים את הפרויקט שאנחנו מובילים בלוד וגם במקומות נוספים, כמו הסברה ישראלית בעולם, תרומה לנוער בסיכון, לקשישים ובעצם מה לא.

איציק שמולי: אני מאוד מבקש שבצד כל התרומה הבאמת גדולה הזאת, הקשב של הממשלה והכנסת לצרכים ולבעיות של הסטודנטים ילך ויגדל גם בעתיד.

איציק שמולי: אנחנו מדברים על בעיות בתחום של יוקר המחיה, שרובץ על הכתפיים של הסטודנטים, וגם על דברים אחרים.

איציק שמולי: אני מניח שבשנים הקרובות, כל זמן שאני נמצא בראשות ההתאחדות, אתם תוכלו לראות את הסטודנטים ממשיכים להוביל את החזית החברתית במדינת ישראל.

איציק שמולי: במקומות שאנחנו פחות מסכימים עם הממשלה אנחנו נעשה את זה בדרך של מחאה, ובמקומות שאנחנו יותר מסכימים עם הממשלה נעשה את זה באופן של הפגנות תמיכה בממשלה, כפי שעשינו בעבר.

איציק שמולי: אבל בה בעת אנחנו גם רוצים להיות חלק מהשינוי שאנחנו מדברים עליו בחברה הישראלית, ולכן אנחנו נוביל את המהלכים האלה גם מלמטה, כמו המהלכים בלוד ודברים אחרים.

איציק שמולי: לא מעט מזה קורה בזכות שיתוף פעולה אתך, אדוני, ועם הממשלה.

איציק שמולי: באמת המון תודה והמון הערכה.

איציק שמולי: ביום הזה הזרקור מופנה אלינו, לסטודנטים, אבל ראוי גם להגיד תודה לשותפים שלנו בכנסת, בממשלה ובמועצה להשכלה גבוהה.

איציק שמולי: באמת תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: סגנית השר, חברת הכנסת גמליאל, בבקשה גברתי.

גילה גמליאל: ראשית, אני רוצה לברך אותך: יש לנו יושב-ראש ועדת חינוך - - -

אלכס מילר: מהבוקר אני מקבל כאן ברכות.

גילה גמליאל: מגיע לך, אכן מגיע לך, אתה עושה עבודה מצוינת.

גילה גמליאל: אתה באת מהסטודנטים ואתה מקדם מניסיונך דברים רבים.

גילה גמליאל: אני באופן אישי רוצה להודות לך גם על החוק שקידמנו ביחד, של חופשת הלידה לסטודנטיות וסטודנטים לאחר לידה, על בסיס הורות שוויונית; וגם על נושא הפוסט-דוקטורט ואת המסקנות שעלו כתוצאה מכך:

גילה גמליאל: שהוקמה ועדה בראשות פרופסור כרמי במועצה להשכלה גבוהה שמטרתה לתת מענה לנשים בדרגים הבכירים במוסדות האקדמיים, שזה חשוב לא פחות וראוי לציין זאת גם היום.

גילה גמליאל: חבריי חברי הכנסת, יו"ר ההתאחדות, מנכ"ל המל"ג וכל הנציגים, אני רוצה לומר מספר דברים.

גילה גמליאל: חזרנו עכשיו מפגישה עם הנהגת הסטודנטים, פגישה בראשות ראש הממשלה, שר החינוך, שר התחבורה, שר התרבות וסגנית השר לענייני ותיקים.

גילה גמליאל: אני חושבת שהפגישה הראתה את הפעילות הענפה של הממשלה בנושא הסטודנטים.

גילה גמליאל: אני הייתי יו"ר אגודת סטודנטים בעברי, ויו"ר התאחדות הסטודנטים הארצית.

גילה גמליאל: בעבר היינו צריכים להידפק על דלתות הכנסת כדי להגיע ולהשמיע את קולנו, כמו למשל במאבקים להפחתת שכר לימוד ולעצור את העלייה כשרצו להעלות את שכר הלימוד.

גילה גמליאל: היום אנחנו נמצאים בעידן אחר לגמרי: ראש הממשלה מוביל את אותו מהלך, ושכר הלימוד לא רק שלא עולה אלא אף נשחק ביחס למה שקורה בעולם.

גילה גמליאל: גם יש את החוק שקידמתי, של שנת לימודים חינם לכל החיילים המשוחררים ובוגרי שירות לאומי ואזרחי שלומדים בנגב, גליל, יו"ש, אשקלון והבירה ירושלים.

גילה גמליאל: את נושא התחבורה הציבורית הובלנו בשיתוף פעולה עם התאחדות הסטודנטים, והצלחנו להפחית את התחבורה הציבורית ב-50% בכל רחבי הארץ עבור סטודנטים וסטודנטיות, על מנת להקל ולו במעט על הנטל.

גילה גמליאל: זוהי הצלחה מאוד-מאוד משמעותית.

גילה גמליאל: המדינה רואה את העניין של הסטודנטים כהשקעה ולא כהוצאה.

גילה גמליאל: השקעה בציבור הסטודנטים תוביל בסופו של דבר למימוש ההון האנושי שקיים במדינה.

גילה גמליאל: הפרויקט שאני רואה בו פרויקט הדגל וקידמתי אותו ביחד עם שר האוצר יובל שטייניץ הוא הקמת כפר סטודנטים בעיר לוד.

גילה גמליאל: הקמת כפר הסטודנטים בעיר לוד היא הצלחה מסחררת.

גילה גמליאל: מגיעים סטודנטים ממוסדות אקדמיים כמו אוניברסיטת תל-אביב, שנקר, הפקולטה לחקלאות ואוניברסיטת בר-אילן, והם מעורבים מאוד ופעילים מאוד מבחינה חברתית בעיר.

גילה גמליאל: אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של הגדלת המיזם, במטרה לגייס כ-400 סטודנטים.

גילה גמליאל: גייסנו גם את שר התחבורה לעניין הזה והוא הרים את הכפפה: הולכים להיות שם שבילי אופניים והעיר לוד תיראה אחרת לגמרי.

גילה גמליאל: גם כתבתי על זה מאמר – על הפיכת העיר לוד לעיר לצעירים.

גילה גמליאל: ניתן לממש את הפוטנציאל של העיר הזאת ולהוביל אותה, בחזון שלי, לפנינת נדל"ן בעבור צעירים, מפאת העלויות הנמוכות שיש בה היום.

גילה גמליאל: יש לכך גם מודלים בעולם, כמו העיר הובוקן בארצות-הברית, עיר שהפכו אותה לעיר לצעירים, גם כן באותם דפוסים.

גילה גמליאל: אני גם מברכת את התאחדות הסטודנטים, שהרימה את הכפפה בעקבות הקמת הכפר ויזמה שילוב של סטודנטים נוספים בעיר.

גילה גמליאל: אני חושבת שביחד זו באמת תהיה מהפכה בעניין שהוא מאוד חשוב.

גילה גמליאל: יש עכשיו רצון להגדיל ולהעצים את המודלים של כפרי הסטודנטים באזורים נוספים.

גילה גמליאל: דבר אחרון, ובו אסכם, הוא נושא מעונות הסטודנטים.

גילה גמליאל: נכון להיום יש 17,000 מיטות ברחבי הארץ.

גילה גמליאל: אנחנו העברנו החלטה ל-10,000 יחידות של מעונות סטודנטים, שזה כמעט יכפיל את כמות המיטות.

גילה גמליאל: יהיו מעל 20,000 מיטות, וזה ייתן מענה משמעותי ופתרון של דיור מוזל לציבור הסטודנטים והסטודנטיות ברחבי הארץ.

גילה גמליאל: אני חושבת שבעניין הזה כבר יש בשורה מאוד טובה.

גילה גמליאל: אני חושבת שבשיתוף הפעולה יוצא הדופן עם היושב-ראש, הממשלה וההתאחדות ניתן לעשות עוד דברים רבים וטובים.

גילה גמליאל: את המעורבות החברתית יש לקבע כשתי נקודות זכות שהן נקודות חובה.

גילה גמליאל: זה יכול להיות משמעותי ומשפיע גם מבחינת ציבור הסטודנטים.

גילה גמליאל: אמנם 75% מציבור הסטודנטים ממילא פעיל מבחינה חברתית, אבל יש חשיבות לקבע את זה.

גילה גמליאל: גם מרכיב המילואים צריך לקבל את שתי נקודות הזיכוי האלה.

גילה גמליאל: יש חשיבות להראות שברכישת ההשכלה יש גם צביון של מעורבות בקהילה.

גילה גמליאל: אלה שני דברים שלתפיסתי אמורים לבוא ביחד.

גילה גמליאל: אני רוצה להודות לך, כבוד היושב-ראש, ובהצלחה לכולם וכולן.

אלכס מילר: תודה, גברתי.

אלכס מילר: הדובר הבא, בבקשה.

מיכל שדות: אני מיכל שדות, ממנהל התרבות.

מיכל שדות: אני אחראית על תחום בתי-הספר לאומנויות.

מיכל שדות: במסגרת תיקון החוק שעשינו בזמן האחרון, רציתי לעדכן שאחד הדברים שהתקדמו בינתיים זה ההטבה של משרד התחבורה בכל אמצעי התחבורה.

מיכל שדות: יש יותר מ-2,000 תלמידים מכל בתי-הספר שלנו שכבר נהנים מזה.

מיכל שדות: יש עוד מספר בתי-ספר שלא כל כך עומדים בקריטריונים שנקבעו בחוק, ואנחנו בשלב של התקנת תקנות – שהוא תהליך קצת מורכב – בין המשרד שלנו למשרד החינוך ולוועדה כאן ולשרה.

מיכל שדות: זה בגיבוש של הלשכה המשפטית שלנו, ואני מקווה שהדברים יתקדמו מהר עד תחילת השנה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: רבותיי, עוד מישהו?

סא”ל חלי פרוזנפר: כבוד היושב-ראש, אפשר שאלת הבהרה?

אלכס מילר: כן, בבקשה.

סא”ל חלי פרוזנפר: נשאלה כאן שאלה לגבי נקודות זכות עבור מילואים ופעילות חברתית, ונאמרה כאן תשובה שאו שלא הבנתי אותה נכון או שהיא לא מדויקת.

סא”ל חלי פרוזנפר: אנשי המילואים יקבלו שתי נקודות זכות בנוסף לפעילות חברתית?

אלכס מילר: לא, זה לא מצטבר.

סא”ל חלי פרוזנפר: לא מצטבר.

סא”ל חלי פרוזנפר: זאת אומרת, אתה מגדיר את המילואים כפעילות חברתית?

משה ויגדור: אני משפר מאוד את המצב.

משה ויגדור: עד היום זה לא עלה.

סא”ל חלי פרוזנפר: אני לא באה בטענות, אני רק אומרת - - -

משה ויגדור: יש היום החלטה שמילואים זה דבר שצריך ונכון לתת עליו נקודות זכות.

משה ויגדור: לכן המל"ג בא באמירה מאוד ברורה שלפיה אנחנו מרשים למוסדות לאפשר את זה.

משה ויגדור: צריך להבין שההשכלה הגבוהה היא לא מערכת שמנחים אותה לגבי דברים אקדמיים ולגבי התנהלותה; אבל ברגע שמאפשרים למוסדות, זה מתבצע בתוכם, ואכן אנחנו יודעים על מוסדות רבים שמיישמים את זה או הולכים ליישם את זה.

משה ויגדור: וכפי שאמר היושב-ראש לפני כן, נכון לעשות בדיקה ולראות איפה המערכת נמצאת ולאן היא הגיעה.

שחר עבוד: המורכבות היא כאשר סטודנט עושה את שני הדברים במקביל - - -

סא”ל חלי פרוזנפר: איפה היתרון של מי שעושה מילואים?

סא”ל חלי פרוזנפר: איפה המסר הערכי שלנו שלפיו עושים מילואים לא מתוך התנדבות אלא כי המדינה מבקשת?

סא”ל חלי פרוזנפר: איפה המסר מעבר למעורבות החברתית?

משה ויגדור: אי אפשר לשכוח שבמצגת שלי הייתה גם סדרה שלמה של הקלות וסיוע למי שיוצא למילואים.

משה ויגדור: אלה דברים מאוד משמעותיים: איך לסייע למי שהיה במילואים להשלים חומר, לדחות בחינות, לקבל בחינות נוספות וחומר נוסף, חונכים ועוד.

משה ויגדור: זו מערכת שלמה שתומכת.

אלכס מילר: רבותיי, צריך להבין שהביקורת היא משני הצדדים.

אלכס מילר: אנחנו נתייחס בשבוע הבא, ביום המילואים, שיהיה גם בהשתתפות משרד הביטחון, לכל מה שנוגע לאותם סדרי עדיפויות שיש כלפי הסטודנטים שיוצאים למילואים.

אלכס מילר: אני חושב שיש חוסר התחשבות בסוגיות כמו סוג הלימודים שלומדים הסטודנטים.

אלכס מילר: הסוגיה הזאת צריכה לעלות בדרך כזו או אחרת גם במשרד הביטחון.

אלכס מילר: כמו שנאמר כאן, יש סטודנטים שלומדים תחומים מסוימים שלהיעדרות שלהם מהלימודים או מסטאז' יש השפעה מזערית, לעומת סטודנטים שההיעדרות יכולה לפגוע אנושות בתואר האקדמי.

אלכס מילר: בעניין של שתי נקודות זכות – אני קדנציה שנייה בכנסת, גברתי, ומהיום שנכנסתי אני מנסה לקדם את הסוגיה הזאת, ורק השנה זה התקבל.

אלכס מילר: לקח לי שש שנים להעלות את הסוגיה של מתן שתי נקודות זכות עבור איזושהי פעילות שהיא לא במסגרת הלימודים האקדמיים.

אלכס מילר: איימו שיעלו את כמות הנקודות לתואר וכך העניין הזה לא יהיה רלוונטי, ושמענו עוד אלף ואחד דברים.

אלכס מילר: יושב פה איציק, והוא מכיר את כל מה שהיה וכל מה שדובר סביב הסוגיה הזאת.

אלכס מילר: הסוגיה של המילואים עוד לא התחילה לפעול.

אלכס מילר: אני אומר לך שבסופו של דבר צריך לבחון כל דבר.

אלכס מילר: הרי אנחנו לא רוצים להגיע למצב שפתאום מקפיצים את כמות נקודות הזכות שצריך בשביל תואר ראשון, ואז כל הנקודות שאנחנו מנסים להשיג הופכות ללא רלוונטיות, כי הן בעצם לא מכסות על איזשהו קורס בחירה, אלא במקום זה הסטודנט שעושה מילואים או פעילות חברתית בעצם מוותר על זכות הבחירה.

אלכס מילר: המטרה היא שהוא ילך לפעילות חברתית, ולא שכמות הקורסים תישאר ואז שתהיה איזושהי תוספת אקדמית שהיא לא רלוונטית בפועל.

אלכס מילר: בשנה הבאה, אחרי שהסוגיה הזאת תיכנס בפועל, אנחנו נקיים כאן ישיבה ונראה איזה מוסדות בכלל הפעילו את זה, ואז יהיה אפשר לחשוב על העניין של נקודות מצטברות, כמובן בתיאום עם המוסדות, כדי שלא יעלו את כמות הנקודות האקדמיות בתואר ואז זה יהפוך ללא רלוונטי.

אלכס מילר: אני חושב שצריך לעשות את זה חכם.

אלכס מילר: כמובן שרוצים את הכול ומיד, אבל רק את העניין הזה לקח לנו לפחות שש שנים לקדם בצורה שתהיה רלוונטית גם לסטודנטים ולא רק איזושהי כותרת שמקבלים בעיתון.

נעמה לזימי: אני נעמה, סגנית יושב-ראש חיפה.

נעמה לזימי: אני רוצה להגיב על מה שהגברת אמרה.

נעמה לזימי: אצלנו הצעת החוק הזאת עברה ישר איך שהתקבלה ההמלצה של המל"ג, כבר לפני שנתיים.

נעמה לזימי: קיימת פעילות חברתית של עד ארבע נקודות זכות באוניברסיטה, ואצלנו זה גם מצטבר.

נעמה לזימי: זאת אומרת, סטודנט שעושה שנתיים רצוף 21 ימי מילואים יכול לקבל עד ארבע נקודות זכות.

נעמה לזימי: ההגדרה הסמנטית היא לא העניין.

נעמה לזימי: המאבק צריך להיות שגם המכללות יכירו בזה.

נעמה לזימי: זה איזה משהו ערכי כוללני לכולם.

נעמה לזימי: זה לא משנה אם סטודנט שמתנדב חברתית מקבל על זה שתי נקודות זכות, כי זה לוקח הרבה יותר וגם בזה יש איזשהו אלמנט ערכי של עזרה לקהילה, וזה לא בהכרח נופל משירות מילואים, שהוא בצו מדינה.

נעמה לזימי: לרוב, סטודנטים שמתנדבים חברתית מקבלים מלגה של עד 10,000 שקל, שזה יותר מכובד משתי נקודות זכות.

נעמה לזימי: צריך להבין שסטודנט שבוחר להתנדב בפעילות שנותנת לו שתי נקודות זכות הוא בעצם מתנדב לכל דבר.

נעמה לזימי: העניין של המצטבר צריך להיות משהו שצריך לעמוד עליו: שבשנתיים, שזה עד ארבע נקודות זכות, יוכלו לקבל את זה, ושגם מכללות יכירו בעניין הזה.

אלכס מילר: תודה.

דנה שיפר: אני אשמח לציין דבר שהיא אמרה שצריך להתייחס אליו בוועדה שתעסוק במילואים.

דנה שיפר: לגבי התקנות – אמנם יש תקנות, אבל יש גם הרבה המלצות, ובחלק מהמוסדות המרצים שוכחים שהם עשו מילואים.

דנה שיפר: יש הרבה דברים בחוק המילואים שלא ניתנים ליישום, כמו למשל שצריך להשלים להם את החומר.

דנה שיפר: אני מהמרכז ללימודים אקדמיים אור יהודה, ואצלנו לצערי הרב זה לא משהו שניתן על ידי המרצים.

דנה שיפר: אני לא אומרת שאנחנו צריכים להגדיר להם איך לעשות את זה, אבל אולי צריך לחוקק משהו שיוגדר יותר בתור צורך.

דנה שיפר: אולי איזושהי חוברת שאומרת שכן צריך לבוא לקראת מילואימניק שיוצא לחודש או פחות.

אלכס מילר: אני אגיד לך איפה הבעיה: הבעיה היא בין המתוקצבים ללא מתוקצבים.

אלכס מילר: כי במתוקצבים מל"ג וות"ת יכולים להתערב ולנסות להשפיע בעזרת כל מיני סנקציות וכולי.

אלכס מילר: אבל במוסדות הלא מתוקצבים, מרגע שניתן להם אישור ללמד, אפשר לצעוק כמה שרוצים וזה לא יזיז לאף אחד.

אלכס מילר: לכן אני חושב שהסנקציות היחידות שיש למל"ג בעניין הזה הן רק לגבי העתיד: עיכוב של הבקשות לאישור של קורסים כאלה ואחרים או של מסלולים שהמוסדות הפרטיים מבקשים, אם הם לא מיישמים את הכללים שקבעה המועצה להשכלה גבוהה בסוגיות מסוימות.

אלכס מילר: דרך אגב, יש לנו קונצנזוס מלא, גם בנושא המילואימניקים, גם בנושא של סטודנטיות בהיריון, שחברת הכנסת גמליאל קידמה הצעת חוק בנוגע לזה, וגם בנושאים אחרים.

אלכס מילר: במל"ג צריכים לחשוב איך מתמודדים עם זה שלא מיישמים את הכללים המינימליים של החקיקה.

אלכס מילר: דרך אגב, אנחנו נתנו מרחב פעולה למוסדות להשכלה גבוהה על פי בקשתכם.

אלכס מילר: אם אנחנו רואים שאכן יש פה ניצול לרעה של המרחב הזה, אז אפשר יהיה גם לעשות תיקוני חקיקה.

אלכס מילר: אבל אני לא רוצה להגיע למצב שאני קובע בחוק כמה כרטיסי צילום סטודנט צריך לקבל עבור מילואים, הרי זה לא הגיוני.

אלכס מילר: אבל אם נראה אחרת, כנראה נצטרך לרדת גם לרמה הזאת.

דנה שיפר: אני רק אציין שזה לא בהכרח שהמוסד לא מעוניין בכך, אלא שבגלל החופש האקדמי שאכן קיים פה, הוא לא יכול להכריח מרצה איך להתנהל באספקט הזה.

אלכס מילר: אין דבר כזה.

סא”ל חלי פרוזנפר: תרשי לי להרגיע אותךְְ – זה לא רק אצלך.

גילה גמליאל: הוא יכול להכריח אותו להרצות?

אלכס מילר: הוא לא מכריח אותו, הוא מקבל על זה שכר.

אלכס מילר: המוסד הוא מעסיק לכל דבר ועניין, ואם בחוזה של ההעסקה כתוב שבעת הצורך יש לתת שירות הוראה לסטודנט שנעדר בעקבות כך וכך סיבות, הוא יהיה חייב לעשות את זה.

אלכס מילר: זו סוגיה שאך ורק המוסד יכול לפתור אותה.

אורון מזרחי: אני אורון מזרחי, יושב-ראש אגודת הסטודנטים בשנקר.

אורון מזרחי: אנחנו מוסד מתוקצב אבל הבעיה היא דומה.

אורון מזרחי: באמת הבעיה הכי קשה של מילואימניק, בטח כשיוצאים לשבועיים ומעלה, זה השלמת החומר.

אלכס מילר: אתה רוצה להגיד לי שאדם שעבד במקביל אליי בחקיקת חוק הטבות לסטודנטים במילואים, שהיום היא נשיאת שנקר, שרת החינוך לשעבר יולי תמיר - - -

אורון מזרחי: נכון, אני מזכיר לה.

אורון מזרחי: היא גם חתומה על חוק זכויות הסטודנט - - -

אלכס מילר: היא לא חתומה, והיא לא מיישמת את החוק שהיא יזמה.

אורון מזרחי: לא, לא, מיישמים, אבל הבעיה היא שלא מתקצבים את המוסדות בשביל שעות נוספות למרצים להשלמה.

אורון מזרחי: ולכן המרצה משלים את החומר בחצי שעת ההפסקה, אבל זה לא מספיק לסטודנט כדי להשלים את החומר.

סא”ל חלי פרוזנפר: האמירה בחוק היא לא חד-משמעית – זה מתפרש כרשאי.

סא”ל חלי פרוזנפר: אז כשאתה רשאי, אתה גם לא - - -

אורון מזרחי: לא, לא, הם רואים את עצמם חייבם להשלים, אבל בגלל שההשלמה לא מתוקצבת לשעות נוספות, ההשלמה נותרת בין סך השעות שניתנו.

אלכס מילר: רבותיי, יש לכם שבוע מעכשיו.

אלכס מילר: אני מציע שתגיעו לכאן עוד שבוע.

אלכס מילר: איציק, אני מציע שתגיד את זה לכלל ההתאחדות, לכל היושבי-ראש.

אלכס מילר: תרכזו לי את כל הסוגיות של חוק ההטבה לסטודנטים המשרתים במילואים, כי מכל מקום אנחנו שומעים דברים אחרים: הנושא של השעות החסרות, העניין של הכנסת ימי המילואים לתוך ה-20% היעדרות ושאר הדברים האלה.

אלכס מילר: חשוב לנו להבין איפה אנחנו עומדים.

אלכס מילר: אם לא מיישמים את הבסיס שהיה בחוק אז המצב הוא מאוד בעייתי, כי אנחנו באמת נתנו גמישות למוסדות להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: דרך אגב, זה נוגע גם לחוק שלך.

גילה גמליאל: נכון.

אלכס מילר: אם גם שם יקרה מה שקורה במילואים, אז הדבר הזה יכריח אותנו לעשות תיקונים ולרדת לרזולוציות שהן עד כדי כמות הצילומים שסטודנט צריך לקבל.

אלכס מילר: אני מציע שגם המועצה להשכלה גבוהה תקבע בצורה חד-משמעית וברורה מה החובות המינימליים שצריכים לקבוע.

אלכס מילר: הנושאים של השלמת החומר, השעות והעניין של ההיעדרות הם דברים מינימליים.

אלכס מילר: אני לא אתחיל עכשיו להתווכח כמה - -

משה ויגדור: - - כמה נותנת הנשיאה למרצה.

משה ויגדור: המוסדות מתוקצבים, ואנחנו לא מתערבים איך מנהלים את התקציב שלהם.

משה ויגדור: יש להם מחויבות לעשות סדרה של דברים, וכמו שהוא חייב ללמד הוא גם חייב להשלים.

משה ויגדור: אז הוא ילמד שעתיים פחות בכיתה וילמד יותר בהשלמה, וייקחו מרצה אחר במקומו.

משה ויגדור: יש כל מיני סידורים.

יוסי שלום: שלום, אני יוסי, יושב-ראש אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה.

יוסי שלום: בשבוע שעבר הקמפוס שלנו תסס בגלל הבעיה של יום הנכבה, ומלבד הקמפוס שלנו היו עוד כמה קמפוסים ברחבי הארץ.

יוסי שלום: סטודנטים ביקשו להפגין ולעשות עצרת בתוך המוסדות.

יוסי שלום: אמנם אנחנו מדברים על מילואים – על איך להיטיב אתם ולתת להם את כל הדברים הכי טובים – אבל כל מה שאנחנו עושים כל השנה מתגמד מול יום אחד כזה.

יוסי שלום: איך נלחמים בתופעה הזאת?

יוסי שלום: השאלה איך אנחנו מנסים להגיע למצב - - -

אלכס מילר: העניין הזה לא קשור לדיון הזה, אבל אני אתן איזה הערה קטנה.

אלכס מילר: הגשתי הצעת חוק שלפיה למוסדות להשכלה גבוהה יהיה אסור לתת אישורים לקיום אירועים מסוג זה.

אלכס מילר: נעלה את זה עוד שבועיים לוועדת שרים לחקיקה.

אלכס מילר: קרוב ל-30 חברי כנסת חתמו על החוק הזה.

גילה גמליאל: גם צריך לפנות למל"ג שיעבירו הנחיות מספיק מסודרות.

אלכס מילר: לא, אי אפשר על כל דבר לרוץ אחרי - - -

גילה גמליאל: לא צריך לרוץ אחריהם, הם אמורים - - -

קריאות: - - -

גילה גמליאל: בעיקרון, החקיקה לא נועדה להתערב בכל תחום.

גילה גמליאל: יש מקומות שיש מהם ציפייה ל - -

אלכס מילר: - - להגדלת ראש.

גילה גמליאל: בדיוק, שהמל"ג יתנהל לבד, והמוסדות ישכילו לפעול.

גילה גמליאל: אבל לצערנו, כשנתקלים בסיטואציות כאלה... אני פניתי בהתחלה למל"ג שיוציא הנחיות, אבל אם הם לא יעשו את זה, לא תהיה בררה ונעבור לחקיקה.

אלכס מילר: אוניברסיטת תל-אביב וכל שאר האוניברסיטאות עושות פרשנות להחלטות המועצה להשכלה גבוהה לפי הדרך שהן רואות לנכון, ובסופו של דבר אנחנו נאלצים להתקדם בחקיקה.

אלכס מילר: אני אישית מסכים למה שאתה אומר, אבל זה לא קשור לדיון.

אלכס מילר: אנחנו נמצאים היום במצב של שינוי דרמטי בסוגיה של מעמד הסטודנט יחסית למה שהיה בשנים האחרונות, ואני מברך על כך את כל המערכות שעוסקות בעניין זה.

אלכס מילר: אין ספק שאנחנו רואים הנהגה שהיא הנהגה חזקה, גם של התאחדות הסטודנטים וגם של ראשי האגודות.

אלכס מילר: הם באמת הצליחו בשנים האחרונות למצב את ההתאחדות: זה כבר לא רק גוף שהיה נלחם אך ורק בנושאים שקשורים לשכר הלימוד, וכל השאר לא היה מעניין לא את הסטודנטים ולא את מי שהיה עוסק בניהול של המוסד.

אלכס מילר: אני יכול להגיד שגם אני הייתי שם.

אלכס מילר: אני גם יכול להגיד שכשאנחנו היינו שם, רוב המאבקים שלנו היו סביב הנושאים האלה.

אלכס מילר: חברת הכנסת גילה גמליאל יכולה לחזק אותי.

גילה גמליאל: כנראה שפתרנו להם את הבעיה הזאת.

אלכס מילר: נכון, אנחנו התעסקנו רוב הזמן בעניין הזה.

אלכס מילר: זו הייתה אחת המלחמות הקשות שניהלנו, ואין ספק שרוב המושבים של הסטודנטים הלכו לכיוון הזה.

אלכס מילר: סוף-סוף אנחנו רואים שיש פעילות שהיא פעילות חברתית מאוד גדולה של הסטודנטים.

אלכס מילר: השפעה על סדר היום הציבורי זה דבר מאוד חשוב.

אלכס מילר: זה רק מחזק את העובדה שהיום העולם הסטודנטיאלי – כפי שאמרתי בעבר – הוא אחד מבתי-הספר למנהיגות הכי טובים שיש במדינה, וצריך לחזק את זה.

אלכס מילר: זה נמצא בידיהן של האוניברסיטאות והמכללות.

אלכס מילר: הן חייבות להבין שללא אגודת סטודנטים חזקה בתוך המוסדות, יהיה להם קשה מאוד להגיע לממדים שהם היו רוצים להגיע, גם ברמה האקדמית וגם ברמה הניהולית.

אלכס מילר: אין ספק שיש תרומה אדירה מאוד של הסטודנטים למיצוב המוסד האקדמי ולשילובם בכל המנגנונים של קבלת ההחלטות.

אלכס מילר: אנחנו מברכים אתכם לרגל היום החשוב הזה, היום הלאומי של הסטודנטים בישראל.

אלכס מילר: אנחנו מברכים כמובן את כל האקדמיה ואת כל המוסדות הלא-אקדמיים, שמלמדים היום את הצעירים לעתיד מוצלח יותר.

אלכס מילר: ישר כוח ובהצלחה בהמשך דרככם.

אלכס מילר: תודה רבה.