ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 135, 2012-05-23 09:30

רונית תירוש: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

רונית תירוש: אני פותחת בהתנצלות על ההמתנה שלכם – זה חריג, אבל זה קורה.

רונית תירוש: נתחיל את הדיון היום בשני נושאים: ראשית, פעילותו של מר טל הרמתי, כאחראי על המחשוב הממשלתי והצגת תפקידי רשות התקשוב הממשלתי - כרמלה התנצלה – היא עברה תאונת דרכים קלה, והיא בסדר, באופן כללי, אבל לא עד כדי כך שהיתה יכולה להגיע כרגע, לכן יהיו נציגים מטעמה.

ענת לוי: היא ביקשה לקיים ישיבה נפרדת.

רונית תירוש: הנושא השני יהיה: ממשל זמין ברשויות המקומיות - ישיבת מעקב ודיווח.

רונית תירוש: יצטרף אלינו בהמשך חבר הכנסת השר מיכאל איתן.

קריאה: הוא ביקש להתנצל – הוא תקוע בפקק.

רונית תירוש: אין בעיה, מכירים את הפקק בכניסה.

רונית תירוש: נדבר על המחשוב הממשלתי.

רונית תירוש: מר טל הרמתי, בבקשה.

טל הרמתי: בוקר טוב לכולם.

טל הרמתי: במובן מסוים אנחנו מסכמים עכשיו תקופה שבה הופעתי בפני הוועדה הזאת בארבע השנים האחרונות משהו כמו שלוש או ארבע פעמים בשנה.

טל הרמתי: אולי הדבר הבולט מכולם שאפשר לומר על התקופה הזאת, הוא שבתקופה הזאת נוצר המונח שנקרא "תקשוב ממשלתי".

טל הרמתי: מחשוב במשרדי הממשלה קיים כבר עשרות שנים, פרויקטים מרכזיים, וחלקם מפוארים, קיימים היו לפני התקופה האחרונה, אבל האחריות על המחשוב הממשלתי כמכלול היתה היסטורית – קודם כל, היתה היסטורית לפני כעשרים שנה בידי גוף מטה מוכר, שנקרא אגף תקציבים באוצר, ולפני בין 10 ל-15 שנה זה עבר לאחריות החשב הכללי כגורם מבצע - סגן החשב הכללי בתפקיד שלי, ומהר מאוד כשנכנסתי לתפקיד הבנתי, שצריך לעשות פה שינוי.

טל הרמתי: יזמנו עבודת מטה מאוד מסיבית, שבסופו של דבר הבאנו לשולחן אחד אולי את היועצים הבכירים הבולטים במשק, והמסקנה היתה חד-משמעית: המחשוב הממשלתי צריך לעלות מדרגה.

טל הרמתי: עזר לנו, שבאותה תקופה הגיע מנכ"ל משרד האוצר, שהוא מחויב לנושא הזה, חיים שני, ובאותה תקופה התמנה שר בממשלה, שהוא מסור לנושא, זה השר איתן, ואחרי שמכרתי לשניהם את הרעיון, הנושא התגלגל הלאה, הוקמה בוועדה, ובממשלה כמו בממשלה הדברים לוקחים מעט זמן, אבל בסופו של יום הוקם מטה תקשוב ממשלתי, ואני חושב שזו קפיצת מדרגה משמעותית במקום של התחשוב, בחשיבות שלו בתוך הפעילות הממשלתית.

רונית תירוש: כמה שנים אנחנו מדברים אחורה?

טל הרמתי: ביולי אני מסיים קדנציה של ארבע שנים.

טל הרמתי: חצי שנה אחרי שנכנסתי לתפקיד, התחלתי את עבודת המטה.

טל הרמתי: שנה לאחר מכן העברתי את החומרים לשר איתן ולחיים שני, זה התגלגל – שר אוצר, החלטת ממשלה, ואנחנו נמצאים פה כרגע.

רונית תירוש: זו הישיבה האחרונה שלנו?

טל הרמתי: שלנו יחד - כן.

טל הרמתי: שני גורמים היו לי לעזר בתקופה הזאת.

טל הרמתי: אנחנו רעננו את ועדת התקשוב המרכזית – בממשלה יש גוף שנקרא ועדת תקשוב מרכזית.

טל הרמתי: אני תמיד אומר שסביב השולחן יושבים למעלה מ-200 שנות ניסיון של מערכות מידע – יושבים שם משהו כמו עשרה מנמ"רים, חשבים, יועצים משפטיים, אגף תקציבים.

טל הרמתי: זה גוף שעמדתי בראשו, והתכנס אחת לשבועיים לארבע שעות – גוף מאוד אינטנסיבי.

טל הרמתי: כל פרויקט בממשלה עבר דרך הוועדה הזאת.

טל הרמתי: יושבים פה נציגים נבחרים מהוועדה הזאת.

טל הרמתי: שלום ובוקר טוב לשר איתן.

טל הרמתי: שלום, אני מתנצל על האיחור.

טל הרמתי: ליווינו בוועדה המרכזית כל פרויקט משמעותי בממשלה בארבע השנים האחרונות.

טל הרמתי: תכף אציין רשימה של הבולטים בהם, אבל הוועדה הזאת הפכה להיות גוף שהוא, לטעמי, היום הגוף המקצועי מס' 1 בממשלה בנושא מערכות מידע.

טל הרמתי: אין נושא כלשהו שקשור לתקשוב, שלא עובר דרך הוועדה הזאת.

טל הרמתי: ריכזנו תוכניות עבודה של כל משרדי הממשלה – הוצגו בפנינו, יש בפנינו היום תמונה שקופה לחלוטין של כל הנעשה בממשלה מבחינת מחשוב.

טל הרמתי: אני רוצה לציין בפורום הזה – נכנסנו למצב שבו היה קיים ועדיין קיים פורום של מנמ"רי הממשלה.

טל הרמתי: הוספנו אליו לפני כשנה גם נציגים מהמנמ"רים של השלטון המקומי וגם של בתי החולים, ואני חושב שהפכנו בתקופה הזאת את הפורום מגוף חברתי לגוף מקצועי, שעושה עבודה מקצועית.

טל הרמתי: השיא היה בסשן של שלושה ימים שעשינו בצפת לפני מספר חודשים, ובו הכנו את הקרקע לקראת מטה התקשוב הממשלתי, לקראת המנמ"ר הממשלתי, כשיגיע.

טל הרמתי: זה כקדימון.

טל הרמתי: יש להבין שהפעילות של המחשוב הממשלתי – מחשוב בכל ארגון גדול ובממשלה בכלל, כי הממשלה זה אולי הגוף הגדול ביותר במשק שעובד כאורגן אחד – אמנם כאורגן שזרועותיו לא תמיד מחוברות, אבל עדיין אורגן אחד – כל מחשוב של גוף כזה מחלק את הפעילות שלו לשלושה נושאים:

טל הרמתי: אחד הוא כל הנושא של תשתיות – לאו דווקא תשתיות פיזיות, אבל תשתיות שהגוף עובד אתן; הטיפול במשאב האנושי – בכוח האדם, באנשים שעושים את המחשוב; והרבה פרויקטים שמתבצעים.

טל הרמתי: אחד התפקידים העיקריים שלי היה לדאוג לכל נושא התשתיות, ולא רק תשתיות ארגוניות – זה תשתיות של מכרזים מרכזיים טכנולוגיים, זה כל המכרזים המרכזיים של טכנולוגיה, כל הסכמי המסגרת, כל הפעילות הזאת, תשתית התקשורת הממשלתית, תשתיות מרכזיות של ממשל זמין, עמדות שירות וכן הלאה.

רונית תירוש: מה עם מכרזים להוזלת עלויות?

טל הרמתי: המכרזים נחלקים.

טל הרמתי: כאשר נושא מעניין יותר משלושה משרדים, הם מבוצעים באמצעות מינהל הרכש בשיתוף אתי – מכרזים מרכזיים.

טל הרמתי: בתקופה הזאת יצאו עשרות מכרזים מרכזיים.

טל הרמתי: החיסכון הכספי למשק כתוצאה מהמכרזים האלה – אספר תכף על אחד המכרזים היותר בולטים, שזה תשתית סע"ר של המשרד הממוחשב, אבל המכרזים האלה – מרביתם נעשים בצורה מקוונת – מכרזים דינמיים באמצעות מערכת שהוקמה בממשל זמין, והמכרזים הללו חסכו בתקופה האחרונה מיליארדים להוצאה הממשלתית.

טל הרמתי: זה לגבי המכרזים המרכזיים.

טל הרמתי: עוד חלק מאותן תשתיות מרכזיות זה הפרויקטים המרכזיים הגדולים שהממשלה עושה.

טל הרמתי: כשיש פרויקט כמו מרכב"ה – יושבת פה אורנית, ממלאת מקום מנהלת הפרויקט, והיא התשתית של כל ה-back office הממשלתי, אז זה חתיכת פרויקט, זאת חתיכת תשתית, ואדבר עליה בהמשך.

טל הרמתי: זה חלק מתחום האחריות שלי.

טל הרמתי: רוב הפרויקטים האלה נעשו בהובלה שלי או בשיתוף יחד אתי.

טל הרמתי: פרויקטים בולטים שאתייחס אליהם זה מרכב"ה, ממשל זמין, תעודת הזהות, אפרט לגבי פרויקט סע"ר בהמשך, היערכות לאסון – כל הדברים האלה נופלים בגדר האחריות שלי, ואלה דברים שקידמנו.

טל הרמתי: אחד הנושאים שעסקנו בהם לא מעט בתקופה הזאת היה תחום המשאב האנושי.

טל הרמתי: הממשלה מעסיקה או מפעילה – אני מדבר על הממשלה ללא גופי הביטחון, ולא כולל פרויקטים שמבוצעים בשיטה של מיקור חוץ, שבהם האחריות חלה על החברה.

טל הרמתי: הממשלה מעסיקה בדרכים שונות למעלה מ-4,500 אנשי מחשוב בשירותיה, כולל המשטרה, לא כולל מערכות הביטחון השונות.

טל הרמתי: "מעסיקה" - זה כולל דרך חברות, בתי תוכנה, קוסט פלוס.

טל הרמתי: זה כולל כאלף עובדי מדינה.

טל הרמתי: במדינה יש כמה גופים שמבוססים רובם על עובדי מדינה – הבולטים בהם – יושב פה שי, מנכל שע"ם, והגוף האחר הבולט בנושא הזה הוא הלמ"ס, אבל יתר משרדי הממשלה, הרוב המכריע של עובדי המחשוב שעובדים שם, הם מחוץ לממשלה.

טל הרמתי: הם מועסקים על-ידי חברות, התעסקנו לא מעט – מכרז שירותי מחשוב .

טל הרמתי: אני לתומי סברתי – העברתי את הנושא הזה גם בתוך משרד האוצר - שכשה

טל הרמתי: מדינה מעסיקה לטווח ארוך אנשים, שתתכבד המדינה, ותמצא את הדרך להתקשר אתם ישירות.

טל הרמתי: הובלנו מהלך מהסוג הזה, חלקו נמצא בישורת הסופית במשא ומתן אל מול ההסתדרות, וזה טרם צלח.

טל הרמתי: ברור שאנחנו צריכים פה שותפים לדרך.

טל הרמתי: זה לא יכול להיות בדרך שבה עובדי המדינה מועסקים כיום; חייבת להיות דרך חדשה.

טל הרמתי: מדובר על שכר אחר, על תנאים אחרים, על דינמיות בהעסקה.

טל הרמתי: לרוב הדברים הללו נמצאה הסכמה מצד ההסתדרות.

טל הרמתי: הנושא נתקל בנקודת מחלוקת אחרונה, שעדיין לא נפתרה, אבל אני חושב שכמדיניות, זו הגישה הנכונה.

טל הרמתי: אני חושב שבתקופה הזאת ניסינו לשים קץ לשיטה הזאת שנקראת שיטת הקוסט פלוס – לא הערכנו את המכרזים שנוגעים בדבר, הלכנו למודל שונה לחלוטין, ויש כרגע תביעה תלויה ועומדת של כ-130 עובדי קוסט פלוס, שהסטטוס הנוכחי שלה הוא – מתבצע כרגע תהליך אל מול המשרדים של קליטתם כעובדי מדינה- - -

קריאה: התהליך הזה יסתיים.

טל הרמתי: זה נמצא כרגע – עוברים משרד-משרד, קליטתם כעובדי מדינה בתנאים של עובדי מדינה – אלה תנאים פחות טובים מאשר הם קיבלו כעובדים חיצוניים.

טל הרמתי: חלק מהעובדים היו מוכנים לתהליך הזה.

רונית תירוש: תוכל להסביר את העניין של קוסט פלוס?

טל הרמתי: זו שיטה שהתפתחה לפני 12 שנה, שבה משרדי הממשלה קובעים את התנאים המלאים שבהם יועסקו העובדים והחברות, ועושים מכרז, וחלק מהחברות, לפחות שזוכות, מוגדרות כמעסיקים הישירים של העובדים, ומשלמות להם שכר לפי התנאים שנקבעו על-ידי משרדי הממשלה, ותמורת זה הם מקבלים את אותו פלוס שנקבע במכרז – זה על רגל אחת.

טל הרמתי: אנחנו חשבנו שהשיטה היא שיטה לא נכונה, וניסינו לפחות להפסיק אותה.

טל הרמתי: אחד הנושאים הבולטים שהובלנו - אמרנו שעד שכל אותם אלפים יוסדרו, אין סבירות בכך שהדרג הבכיר שעוסק במחשוב הממשלתי הוא לא דרג של עובדי מדינה.

טל הרמתי: מבקר המדינה כתב על זה לא מעט, אנחנו הסכמנו עם הדברים.

טל הרמתי: אני חושב שיש ענין של סמכות סטטוטורית, יש עניין של פעולה בשם, יש עניין של אחריות על תקציב.

טל הרמתי: הובלנו מהלך בצוות משותף לנו, לנציבות, להרבה מאוד מנמ"רים, לאגף השכר, לאגף תקציבים באוצר, ובסופו של יום המלצנו ויש תהליך כזה שמתבצע, של תקנון תפקידי הלבה.

טל הרמתי: כל מי שמוגדר כתפקיד לבה, חייב יהיה להיות עובד מדינה – על זה אין מחלוקת.

טל הרמתי: הגדרנו קריטריונים ברורים – לפי מה מגדירים תפקיד כתפקיד לבה, אבל זה תהליך - גם הוא בממשלה, כמו בממשלה, לוקח זמן, יותר ממה שחשבנו שהוא צריך לקחת, אבל התהליך כרגע בישורת הסופית.

טל הרמתי: תפקידי לבה – מדובר בשכבה הניהולית הבכירה ביותר.

טל הרמתי: בכל אחד ממשרדי הממשלה מדובר על בין ארבעה לששה תפקידים מסוג זה, כלומר מכיוון שבממשלה אנחנו סופרים סדר גודל של כ-50 יחידות שונות שזה רלוונטי לגביהן, אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-200 ומשהו תפקידי לבה, ומתוכם כ-70 מאוישים כיום או אוישו בתחילת התהליך על-ידי עובדי מדינה.

טל הרמתי: כל היתר או לא אוישו בכלל או אוישו על-ידי עובדי חברות.

טל הרמתי: אנחנו סברנו שזה לא תהליך נכון, ופעלנו לשנות אותו.

טל הרמתי: יש בידינו היום מידע מדויק לגבי כל משרד – כמה עובדים פנימיים וחיצוניים יש לו.

טל הרמתי: זה לא נתון שהיה בפנינו בצורה ברורה קודם, אבל הכנסנו מנגנונים שגם משמרים את המידע הזה כמידע עדכני.

טל הרמתי: תמיד הבעיה עם מידע, כשאתה עושה מבצע חד-פעמי להביא אותו לנקודת הזמן הנוכחית, אם אתה לא דואג לייצר מראש מנגנונים שישמרו אותו כמידע עדכני, הוא מידע שאחרי שנה כבר הופך להיות אובסוליט.

טל הרמתי: יצרנו מנגנונים שזה אינטרס של המשרדים, לשמר את המידע הזה מרוכז בידי המטה מרוכז ומעודכן, ולכן יש בידינו המידע המלא הזה.

טל הרמתי: הדרך הנוספת שבה הממשלה עובדת היא באמצעות פרויקטים גדולים, פרויקטים של מיקור חוץ.

טל הרמתי: ההבדל הבולט בסוגייה הזאת הוא שאלת האחריות.

טל הרמתי: במיקור חוץ השיטה אומרת שאנחנו יוצאים בתהליך תחרותי, מכרזי, מגדירים את תחולת העבודה, והספק או הספקים אומרים: לעשות את תחולת העבודה הזאת - אנחנו מציעים שהממשלה תשלם לנו X, והאחריות לביצוע אותו פרויקט נופלת על הספק או הספקים מאותה נקודת זמן, ולא כל כך מעניין את הממשלה, כמה אנשים בפועל מועסקים על-ידי אותו ספק – זה מה שנקרא מיקור חוץ מלא.

טל הרמתי: יש לא מעט פרויקטים מהסוג הזה.

טל הרמתי: ליווינו את הבולטים בהם, והגענו לתובנות שבממשלה הפרויקטים האלה אחד אחרי השני לא צולחים.

טל הרמתי: אגב, אנחנו לא ייחודיים בנושא הזה; זו תופעה שקורית בכל העולם.

טל הרמתי: כשבודקים את הפרויקטים האלה בפרמטרים של תקציב, לוח זמנים ותחולה, הפרויקטים האלה – לא עומדים בהם.

טל הרמתי: הם הרבה פעמים זולגים מהזמן, הם זולגים מהתקציב שהוגדר, ולא מעט מהפרויקטים האלה מגיעים גם לבתי משפט ולא מסתיימים.

טל הרמתי: הקמנו צוות שבחן את הסוגייה הזו, בין היתר יחד עם חברות.

טל הרמתי: הגיעו לחלק מהמסקנות.

טל הרמתי: אני מודה ומתוודה שזה חלק מהעבודה שלא הספקתי להשלים, והאחריות על זה מועברת למטה התקשוב.

טל הרמתי: יש לא מעט עבודה שצריך לעשות.

טל הרמתי: צריך לעשות חשיבה מחודשת גם בדרכי ההתקשרות, גם בדרך עשיית הפרויקטים, וגם – וזה כן הכנסנו לכל פרויקט שהיינו מעורבים בו – ביתר השקיפות והוודאות שהמשרדים מציבים בפני החברות, כשהם יוצאים למכרז.

טל הרמתי: כשיוצא מכרז של משרד ממשלתי כזה או אחר, וזו תופעה שמאפיינת מאוד את כל משרדי הממשלה, לצערנו, ובמכרז הזה לא מוגדר בצורה ודאית אלא נשארים הרבה מאוד נושאים מעורפים כמו משפטים, למשל: הספק יספק מחולל דוחות על כל נתון במערכת - ספק שמקבל דבר כזה, לא יידע מה לעשות עם זה, אז הוא אומר: בשביל לדעת מה לעשות עם זה, אשים שלייקעס – אקח לי מרווחי ביטחון, או אקח מראש מחיר שאני יודע שאחרי זה אריב עם הממשלה, והדברים האלה נופלים פעם אחר פעם.

טל הרמתי: אני אישית עמדתי באש בוררות במספר פרויקטים כאלה, בראש צוותי בוררות, וחייבים לייצר מצב אחר מהבחינה של איך הממשלה עובדת.

טל הרמתי: אני רוצה לציין את הפרויקטים הגדולים שליווינו ועשינו בהם שינוי: הפרויקט הראשון שבולט בנושא הזה הוא פרויקט שגם עלה לעיתונות גלל הזליגה ממנו – זה פרויקט אביב, מרשם האוכלוסין.

טל הרמתי: שינינו שם לחלוטין את המודל העסקי.

טל הרמתי: המודל העסקי היה כזה שבו משרדי הממשלה – זה פרויקט שנעשה עבור משרד הפנים, עבור רשות האוכלוסין.

טל הרמתי: חברה חיצונית - המידע הוא מידע ממשלתי, ומשרדי הממשלה שילמו כסף רב – עשרות מיליונים – עבור שימוש במידע ממשלתי.

טל הרמתי: קבעתי שם את הכלל שממנו המשכנו הלאה, שאומר שממשלה לא משלמת עבור שימוש במידע שלה עצמה.

טל הרמתי: זה לא פשוט, היה צריך לעשות משא ומתן, לשנות את המודל העסקי לחלוטין, השלמנו את זה.

טל הרמתי: זה שינוי אחד מאוד משמעותי שעשינו.

טל הרמתי: השינוי המשמעותי שעשינו, וגם הוא טרם הסתיים, גם הוא אחד האתגרים הבאים לפתחה של רשות התקשוב, זה שהממשלה לא משכפלת את המאגר הזה.

טל הרמתי: אחת הסיבות שהנתונים מהמאגר זלגו, זה שהמאגר עצמו שוכפל מספר רב של פעמים, והממשלה צריכה לעבור - התחלנו את התהליך הזה, אבל זה תהליך ארוך ומייגע – למודל שבו המידע יושב פעם אחת, ואולי גם נגיע ברבות הימים למודל שיש לא מעט מדינות בעולם – הבלגים מאוד בולטים בזה – שאומר שהממשלה לא רק שמחזיקה את המידע פעם אחת, אלא כאשר המידע הזה קיים בידי הממשלה, אסור לממשלה לשאול את האזרח פעם נוספת לגבי אותו מידע.

טל הרמתי: זה פרויקט מאוד מעניין שנקרא You only ask it once, אבל אם לממשלה, למשל, יש מידע על מספר הילדים של האזרח, אסור לשום גוף ממשלתי לשאול את האזרח פעם נוספת את המידע, כי המידע הזה קיים.

טל הרמתי: הוא מוגדר באמת אמינות גבוהה.

טל הרמתי: זה אמור לעשות מהפכה עצומה בממשק בין האזרחים לממשלה.

טל הרמתי: זה אחד האתגרים הגדולים שעומדים בפני– ויש הרבה - בפני רשות התקשוב.

רונית תירוש: אני חושבת שהאתגר הגדול הוא שהנגזרת של הנחיה כזאת היא שנדרש סנכרון הדוק בין כל משרדי הממשלה.

רונית תירוש: הבעיה היא לא ביעילות של השיח עם האזרח אלא יותר שזה מצריך אתכם, משרדי הממשלה, לוודא סנכרון, שאם משרד החינוך לקח נתונים של ילד, אז ביטוח לאומי לא ידרוש שוב מההורים, כי הם מחוברים.

רונית תירוש: אבל אני יודעת שביטוח לאומי לא מחובר עם מס הכנסה אפילו.

טל הרמתי: את צודקת מאוד, וזה אחד האתגרים העצומים.

טל הרמתי: זה פרויקט שהוא לחלוטין לא טכנולוגי, יש בו המון אתגרים שאינם טכנולוגיים, אבל הוא פרויקט נכון, והוא אחד הפרויקטים הבאים שהממשלה, אני מקווה, תעשה.

טל הרמתי: זה לגבי פרויקט מרשם האוכלוסין של פרויקט אביב.

רונית תירוש: אגב, מנהלת הוועדה אומרת לי שזה יכול לעבוד הפוך – אולי אני לא רוצה שהמידע שנתתי למשרד החינוך, יעבור למס הכנסה, למשל.

טל הרמתי: אם את לא רוצה, אולי יש לך משהו להסתיר...

רונית תירוש: למה הזכרתי מס הכנסה?

רונית תירוש: משרד החוץ.

טל הרמתי: הרגישויות האלה קיימות, והן נלקחות בחשבון.

רונית תירוש: כשאני מוסרת למישהו משהו, לפי ה-You only ask it once, אני צריכה לדעת שהמידע הזה יכול להיות זמין, וכנראה, יהיה זמין לכל הרשויות במדינה?

רונית תירוש: אני מדברת מבחינת האזרח.

טל הרמתי: האם המצב שבו את ממלאת כל טופס בכל משרד ממשלתי, את ממלאת את כל הפרטים האלה מחדש, הוא מצב עדיף?

טל הרמתי: אפשר לשאול את השאלה הזאת.

טל הרמתי: זו שאלה מעניינת.

רונית תירוש: לא, זה עניין של נוחות, אבל מה שהעלתה מנהלת הוועדה, ואני לא חשבתי על זה – שמסרתי את זה בגין הצורך שלי לקבל בסוף תעודת בגרות, למשל, אבל מה לי ולשירות התעסוקה?

רונית תירוש: למרות שאני מאוד בעד סנכרון- - -

טל הרמתי: עוד יהיו הרבה מאוד דיבורים סביב הפרויקט הזה, אבל לפחות הניצנים שלו, בהיבט של מרשם האוכלוסין, ניסינו לייצר מצב שבו המשרדים שלא זקוקים לעותק של המרשם אלא זקוקים למידע ממוקד מהמרשם לצורך השלמת איזושהי פעילות אל מול האזרח, יקבלו ספציפית את אותו מידע הכי מעודכן שיש מהמרשם המרכזי ללא צורך לשכפל את המידע הזה.

טל הרמתי: זה הכיוון שכל העולם הולך אליו.

טל הרמתי: פעם זה לא היה אפשרי, כי לא היתה תקשורת ולא היה סנכרון, וכל משרד ממשלתי היה אי בודד.

טל הרמתי: הטכנולוגיות של היום התפתחו מאוד, אפשר לעשות את זה בצורה מאובטחת.

טל הרמתי: ברור שיש לזה השלכות פרטיות.

טל הרמתי: אני חושב שכשה

טל הרמתי: דיון הזה יגיע, יגיע גם הדיון על הפרטיות, אבל איני משוכנע שהעובדה שמרשם האוכלוסין משוכפל כמה פעמים, ולכן הוא גם זולג, הוא טוב יותר בהיבט הזה של השלכות על הפרטיות.

טל הרמתי: לכן זו שאלה מעניינת – תצטרכו להתייחס אליה, אבל ברגע שהמידע יושב פעם אחת, וברור לגמרי מי מורשה לגשת אליו ובאיזו סיטואציה, אתה גם יכול לשמור עליו טוב יותר – גם בהיבט של הביטחון וגם בהיבט של הפרטיות.

רונית תירוש: אני חושבת שמנקודת מבט של הממשלה, אתה צודק במאת האחוזים.

רונית תירוש: זה מה שצריך להיות, זה נראה כגוף מאוד מסונכרן מקצועית, וכך צריך להיות.

רונית תירוש: אני זוכרת שהיה לנו דיון בוועדת כספים על משהו שקשור בהנחות לארנונה – רצו שהעיריות תקבלנה את המידע על רמת השכר של האדם, כי אתה נותן הנחה בארנונה לפי מצג מסוים שניתן לך, ואתה לא מחובר לעובדות של שכר שהאדם משתכר.

רונית תירוש: רצו לסנכרן את זה.

רונית תירוש: אני זוכרת שהיו מפלגות מסוימות שהתעקשו מאוד שזה לא יקרה.

רונית תירוש: אז מנקודת מבט של המדינה, אני מאוד בעד, ואני חושבת שלא צריך לעבוד אחד על השני.

רונית תירוש: מה שיש, זה מה שצריך לראות, וכך צריך לנהוג, אבל מצד שני, מנקודת המבט של האזרח, סביר להניח שיהיו הרבה שיקומו ויגידו: אל תחטטו לי יותר מדי בקרביים.

טל הרמתי: את צודקת שצריך לפתור את זה ברגישות הראויה, אבל זה ביצה שטרם נולדה, אבל הניצנים שלה, לפחות ברמה הטכנולוגית, התחילו, והם ניצנים נכונים.

רונית תירוש: אם תרשה לי, במסגרת דוחות מבקר המדינה יש התייחסות לנושא של ליקויים באבטחת מידע והגנת פרטיות חמורים – זה היה ברשויות המקומיות, אגב, שדיברנו על זה כבר, שהם מייחלים לכך שתוציאו הנחיות ותקנות ורגולציה, כדי שהם גם יסתנכרנו ויבצעו את מה שצריך לבצע.

רונית תירוש: השאלה היא, במסגרת השכפול או אי-השכפול, אני גם רואה בזה כשל באבטחת מידע בסופו של דבר - אתם לוקחים את זה על עצמכם?

טל הרמתי: אדבר על אבטחת מידע בהיבט הזה של הסנכרון או מול מרשם האוכלוסין.

טל הרמתי: ממשל זמין פותחה מערכת מהמתקדמות בעולם, שנקראת צומת השירותים, שזו תשתית שמאפשרת לממשלה, לחשוף בין בתוך הממשלה ובין החוצה כל נתון בצורה - מצד אחד, מאובטחת, ומצד שני, בצורה שבה יודעים, מיהו המקבל ומיהו הנותן.

טל הרמתי: הרעיון, כשדיברנו על מרשם האוכלוסין ועל חשיפתו או שימוש בשירותים, הוא לעשות שימוש בתשתיות מסוג זה.

טל הרמתי: שאלת לגבי השלטון המקומי, וזה מביא אותנו אולי לדיון הבא – הייתי מעדיף בשלב זה לא להיכנס למוקש הזה, כי יש שאלה לא פשוטה, של מיהו הרגולטור אל מול השלטון המקומי, אבל נחזור לדיון.

טל הרמתי: אחד הפרויקטים הבולטים שהתחילו טרום תקופתי, ואני חושב שלפחות הגורמים המקצועיים במשרד זוקפים לנו את העובדה שהוא נמצא היום איפה שהוא נמצא, זה פרויקט מחשוב בתי המשפט.

טל הרמתי: אם טרם זימנת את הנהלת בתי המשפט - אני חושב שזה אחד הפרויקטים המדהימים שהממשלה עשתה.

טל הרמתי: הממשלה נכון להיום, למעט בית המשפט העליון, כל בתי המשפט היום עובדים בצורה ממוחשבת לחלוטין, ולא רק זה - אין יותר נייר.

טל הרמתי: זה שני עולמות נפרדים היום.

טל הרמתי: לפני כשלוש שנים המשרד הגיע אלי וביקש להמשיך להתנהל בצורה שבה הוא התנהל, ואנחנו כוועדת תקשוב התערבנו בצורה ברורה, ואמרנו: לא.

טל הרמתי: בעקבות התערבותנו המשרד עשה מהלך, ואני הצבתי תנאי – אמרתי שאני מוכן שהפרויקט הזה יימשך, בתנאי שבתוך שנה כל בתי המשפט פרוסים.

טל הרמתי: נקודת הפריסה, כשהם הגיעו אלינו, היתה 25 אחוז מבתי המשפט.

טל הרמתי: אמרתי: בתוך שנה פרוסים באופן מלא.

טל הרמתי: הם נענו לאתגר, ונכון להיום – בכל מערכת כזו גדולה תמיד יש קשיי ילדות, אני קורא לזה.

טל הרמתי: אחת המערכות היותר מפוארות, היותר מדהימות והיותר משרתות את הציבור – שווה להתעדכן, איפה זה נמצא כיום.

טל הרמתי: אנחנו בוועדת תקשוב – ביקרנו שם כמה פעמים, היינו מעורבים מאוד בפרויקט הזה, ואנחנו מאוד גאים על התערבותנו בפרויקט הזה.

טל הרמתי: לגבי הטיפול במידע גיאוגרפי – עשינו שינוי.

טל הרמתי: הנושא הזה רוכז והובל על-ידי מספר משרדי- - -

רונית תירוש: סליחה, אסוציאטיבית זה מעביר אותי לבתי חולים .

רונית תירוש: גם התיקים הרפואיים- - -

טל הרמתי: תכף אדבר על נמ"ר.

טל הרמתי: במידע הגיאוגרפי עשינו שינוי – הגדרנו את מפ"י – המרכז למיפוי ישראל - כגורם שמוביל ומרכז את המידע על המידע בכלל הממשלה.

טל הרמתי: נתנו לו סמכויות, ולא זו בלבד, אלא שהובלנו מהלך, ואני מקווה שהבשלתו תסתיים בשנה הקרובה, שבו כל המידע הגיאוגרפי, למעט מידע שהוא חסוי ביטחוני או שכבות מידע שהן רגישות, אבל כל המידע הזה יועמד – ודאי לרשות משרדי הממשלה אבל גם לרשות הציבור חינם.

רונית תירוש: מה ניתן לקבל ממפ"י?

טל הרמתי: מפ"י מרכזת מאות שכבות מידע.

רונית תירוש: טאבו גם?

טל הרמתי: טאבו גם.

טל הרמתי: מידע, למשל, איפה יש מוסדות חינוכיים, מידע גיאוגרפי, איפה יש גורמים אחרים, גורמים של הגנת סביבה – כל הנושאים הללו קיימים, שכבות מידע רבות קיימות.

רונית תירוש: נאמר שאני רוצה לקנות דירה, ואני רוצה מבחינת תוכנית המתאר, לדעת, אם יש ויכוח על אזור מסוים, אם הוא שטח ירוק, וזה בדיון – זה בא לידי ביטוי, כלומר יש שקיפות כזאת?

טל הרמתי: את יכולה להיכנס כבר היום לאתר שנקרא govmap.gov.il, ואת יכולה לראות את כל מאות שכבות המידע, להחליט מה מתוך הדברים האלה את רוצה לראות, ואת תראי את הנושא הזה באחד מהאתרים היותר מפוארים, ועוד הזרוע נטויה.

טל הרמתי: זה ממש קפיצת מדרגה בטיפול של הממשלה.

טל הרמתי: הבעיה היא שהם לא מעמידים מידע לרשות- - - זה פקק רציני מאוד ביכולות של מדינת ישראל.

טל הרמתי: זה השתנה – נכון, אופיר?

טל הרמתי: יחד עם השר במסגרת data.gov- - -

טל הרמתי: אפילו שכבות מידע בסיסיות, דברים הכי פשוטים- - -

טל הרמתי: סיכמנו עם מפ"י שהם יעמידו ב-data.gov את המידע הזה לרשות הציבור.

טל הרמתי: זה תהליך, וצריך להמשיך להתעקש.

טל הרמתי: נעשה את זה בצורה נאמנה, אבל זה תהליך שבסופו של יום יקרה.

טל הרמתי: זה הטיפול במידע הגיאוגרפי.

טל הרמתי: לגבי בתי החולים, בתי החולים הממשלתיים- - -

רונית תירוש: קופות חולים.

טל הרמתי: קופות חולים זה לא ממשלה.

טל הרמתי: הן ממוחשבות אחרת, חלק מהן נמצאות במקום מתקדם יותר מהממשלה בחלקים מסוימים.

טל הרמתי: הממשלה הפעילה בעשר השנים האחרונות את פרויקט נמ"ר, שזה התיק הרפואי של בתי החולים הכלליים.

טל הרמתי: 10 מתוך 11 בתי החולים הכלליים מפעילים היום את הפרויקט הזה, הוא הגיע לשולחננו.

רונית תירוש: מי לא מפעיל?

טל הרמתי: בית החולים הגדול ביותר אינו מפעיל את המערכת הזאת, מסיבות שונות – תל השומר.

טל הרמתי: גם קופות החולים וגם מערכת נמ"ר מבוססת על תשתית של SAP, אבל כמובן, בפרויקטים אחרים לחלוטין.

ענת לוי: זה לא התיק הרפואי.

ענת לוי: היא מתכוונת ליכולת, לקבל מידע רפואי- - -

טל הרמתי: את מדברת על הפרויקט שנקרא רשומה רפואית.

טל הרמתי: רשומה רפואית זה נושא נפרד, שנדחף על-ידי משרד הבריאות משך שנים.

טל הרמתי: יש בו לא מעט סוגיות מורכבות, הן מהבחינה האתית-רפואית וצנעת הפרט וגם אבטחת מידע, מצד שני, אושר למשרד הבריאות אחרי הרבה דיונים, לבצע תהליך של רשומה רפואית בחלקים של מה שנקראים, מצד אחד, מצילי חיים, ומצד שני, נוגעים לכל הנושא של התעללות בילדים, כלומר במשפחות פגועות מהצד הזה – אושר לבתי החולים, אושר למשרד הבריאות.

טל הרמתי: משרד הבריאות יצא בעידודנו לפרויקט מאוד מעניין של הקמת תשתית שיכולה לקחת בזמן אמיתי מידע הן מקופות החולים, הן מכל בתי החולים לגבי שתי הסוגיות האלה – מצילי חיים והנושא של משפחות במצוקה – והפרויקט הזה נמצא כרגע בשלבי סיום, אני מקווה.

טל הרמתי: אנחנו אישרנו אותו לפני כשנה וחצי.

קריאה: מה עם אופק?

טל הרמתי: באישור שלנו לקחו בדיוק את המערכת שקיימת בקופת חולים כללית, זה ה"דיבי מושן" שקיים בקופת חולים כללית – זה פרויקט שבחלק מהמצבים קופות החולים משיגות אותנו – זו דוגמה.

טל הרמתי: משרד הבריאות אמר:

טל הרמתי: למה להמציא את הגלגל, כשיש מערכת כזו מפוארת, וזה התהליך שקורה כרגע.

טל הרמתי: עדיין לא כל בתי חולים מחוברים, אבל זה יקרה.

רונית תירוש: תרומות איברים ודמים זה קיים במאגר?

רונית תירוש: יש פה נציגים של בתי חולים?

טל הרמתי: יש פה נציג אחד של בתי החולים.

רונית תירוש: אתה יודע אם יש?

ישראל פיינברג: אני לא בקי בעניין של התרומות.

ישראל פיינברג: יש מאגר.

ישראל פיינברג: יש שיתוף פעולה כלשהו, ששם נאגרים נתונים.

טל הרמתי: נושא הבריאות הוא נושא מרתק, ואם הוועדה תזמן את הנציגים השונים, זה בהחלט אחד הנושאים שאפשר לעשות שם עולם ומלואו.

נחמן אורון: אין מאגר של תורמים; יש מאגר של איברים.

טל הרמתי: שווה לזמן את אנשי משרד הבריאות.

טל הרמתי: אני חושב שיש כמה מאגרים.

טל הרמתי: אין עדיין מאגר מרכזי – ואני חושב שלזה נחמן התכוון, באחריות המדינה, גם לייצר אותו וגם להגן עליו.

ישראל פיינברג: בקשר לממשל זמין ושיתוף מידע, זה מאפשר גישה למידע צוות המטפל.

ישראל פיינברג: אני חושב שצריך להגיע למצב שתהיה החלטה, מה המידע שצריך להיות נגיש לאזרח.

ישראל פיינברג: היום האזרח לא נגיש למידע הרפואי שלו.

ישראל פיינברג: דרך קופות חולים הוא נגיש.

רונית תירוש: למה שלא אקליד בסיסמה וקוד, ואוציא את התיק הרפואי שלי?

ישראל פיינברג: כל קופה מחליטה, מה היא נותנת.

טל הרמתי: קופות החולים – יש מערכות מאוד מתקדמות, שחלקן מאפשרות גם- - -

טל הרמתי: קופת חולים גם עושה את הפרויקט הזה של איסוף המידע בבית החולים, שנוגע לקופת חולים של החברים בקופה, ובתי החולים של קופת חולים אוספים את המידע, ובחדרי חירום או בחדרי ניתוח או דברים כאלה, הם משתמשים בו, למרות שהממשלה עדיין לא הלכה בגלל בעיות של פרטיות.

ישראל פיינברג: אין איזשהו סטנדרט, וכל אחד עושה מה שהוא מבין.

טל הרמתי: זה דיון מרתק, ושווה שנעשה אותו.

טל הרמתי: בתקופה הזאת הייתי אחראי על ארבע יחידות מחשב גדולות באופן ישיר, מעבר לאחריותי הממשלתית.

טל הרמתי: אחת התוכניות הגדולות ביותר שהממשלה, ולא רק הממשלה, עשו אי פעם זה תוכנית המרכב"ה.

טל הרמתי: נמצאת פה אורנית, שהיא ממלאת מקום של מנהל הפרויקט.

טל הרמתי: נכון להיום, ועל מרכב"ה דיברנו בוועדה הזאת מספר פעמים – אני חושב שנעשו בשנים האחרונות מספר מהלכים בולטים יוצאי דופן.

טל הרמתי: הקמנו את מערך השירות – לא היה קודם.

טל הרמתי: הקמנו מספר פרויקטים שהם פורצי דרך לא רק ברמת מדינה אלא ברמת אולי עצם השימוש בתשתית הזאת של SAP, אחד הפרויקטים הבולטים הוא פרויקט המסלקה, פרויקט מהמורכבים שידענו, שעלה בהשקה שקטה, בשקט-בשקט, ואפשר לנו לכבות אחרי למעלה משלושים שנה של עבודה מסורה את מחשב - - - העתיק של משרד האוצר, שהיה המרכז של הרשת הממשלתית.

טל הרמתי: הוזכרו פה בתי החולים.

טל הרמתי: בפרויקט לא פחות ממדהים – במשך שנה וחצי העלינו את מרכיב ניהול משאבי האנוש כמעט בכל בתי החולים – אולי בשניים-שלושה האחרונים בחודשים הקרובים, במשך שנה וחצי בלמעלה מ-30 - אלה מהלכים שהם חסרי-תקדים בעצמה שלהם.

טל הרמתי: זאת מרכב"ה, פרויקט גדול ומפואר.

טל הרמתי: אנחנו נמצאים כרגע במשרדים האחרונים, אני מקווה.

טל הרמתי: עברה גם החלטת ממשלה, שגם מיסדה אותו וגם החזירה חלק מהאחריות למקום שהיתה צריכה להיות, דהיינו למנכ"לי המשרדים, ופתרנו את סכסוך העבודה שעיכב אותנו משך שנים.

טל הרמתי: נכון להיום אנחנו נמצאים בישורת הסופית בהעלאת מרכב"ה – אולי בארבעה או חמישה המשרדים האחרונים שנשארו.

טל הרמתי: ממשל זמין – הנושא הזה נדון יותר מפעם אחת פה בוועדה.

טל הרמתי: בתקופה הזאת ממשל זמין עבר תהליך של בגרות, תהליך של הבשלה.

טל הרמתי: הוא חדל להיות יחידת סטארט-אפ, והפך להיות גוף שהוא, לטעמי, אחד הגופים המרכזיים בממשלה.

טל הרמתי: בין היתר, עברנו משבר לא פשוט, ממשל זמין, שכל השכבה הניהולית עזבה אותו – היה צריך לייצר שכבה ניהולית חדשה.

טל הרמתי: פרויקט סע"ר – סביבת עבודה רוחבית - הוא הפרויקט הבא המשמעותי.

טל הרמתי: אחרי כמה שנים טובות של התעסקות בעניין הזה, הוצאנו מכרז בשנה שעברה, שבסופו של דבר הממשלה בחרה את המוצר שהוא אולי הטוב בעולם כיום במחיר שאין כמותו בשום מקום בעולם.

טל הרמתי: המחיר ליחידה, למושב הוא מחיר ללא תקדים כתוצאה מהמכרזים הדינמיים, והפרויקט נמצא כיום בעיצומו.

טל הרמתי: זה אחד הפרויקטים היותר חדשניים.

טל הרמתי: הוא כבר עובד בתצורת ענן - המילה הזאת עלתה פה בוועדה יותר מפעם אחת, אבל היתרון הוא שמשרדי הממשלה כולם יקבלו על השולחן רולס רויס אמיתי לניהול כל הידע שלהם, המסמכים, התהליכים, ההחלטות וכך הלאה במחיר שהוא מחיר לא פחות מיפה.

טל הרמתי: הפרויקט עצמו מאוד מורכב, מעורבים בו בין שבעה לעשרה משרדי ממשלה בוועדת ההיגוי, כלומר זה חתיכת פרויקט – הוא הדבר הבא.

טל הרמתי: אלה עיקרי הפעילות.

טל הרמתי: הפעילות מורכבת מעוד אלפי פריטים.

טל הרמתי: היו לי בתקופה הזאת שותפים הרבה מאוד, שלא הייתי יכול לעבור את התקופה הזאת בלעדיהם – חלקם נמצאים פה, החל ממנמ"רים, מנכ"לי משרדים, חשבים, יועצים משפטיים, פוליטיקאים למיניהם – אני לא יודע, מיקי, אם להגדיר אותך כפוליטיקאי בצד הזה, אבל שותפים, חברות, שותפים, דרך אנשי תקציבים, אנשי רכש, ואיך אפשר בלי אנשי הלשכה שלי, שהזמנתי ובאו הנה.

טל הרמתי: אני מודה לכולם על התקופה הזאת ועל ההזדמנות.

טל הרמתי: לי זאת היתה חוויה מאלפת.

טל הרמתי: תודה רבה.

רונית תירוש: טל, אנחנו מודים לך, אבל לפני שאומר קצת יותר מילים עליך ועל עבודתך מההיכרות הקצרה, ו-וודאי השר ירצה להרחיב, בכל זאת, כמה מילים על הרשות החדשה, רשות התקשוב הממשלתי, במה היא שונה במה שאתה עשית עד היום?

טל הרמתי: היא שונה בשני מובנים: האחד, בהגדרת הסמכות הפורמלית והאחריות הפורמלית.

טל הרמתי: אי-אפשר לזלזל בנושא הזה.

טל הרמתי: כשאני עמדתי אל מול משרד, סמכותי נוצרה כתוצאה מהיותי חשב כללי ומינויי על-ידי החשב הכללי לוועדת מכרזים מיוחדת, שהיתה אמורה לאשר כל התקשרות שהיא של המדינה בנושא המחשוב, אבל מחשוב ממשלתי אינו רק התקשרויות ומכרזים; הוא הרבה יותר מזה – הוא מדיניות וכך הלאה.

טל הרמתי: בין היתר, גם קודמיי וגם אני לקחנו לעצמנו את הסמכות הזאת, אבל לא בצורה פורמלית, וגם האחריות חלה לא בצורה פורמלית, וזה הביא לא מעט סימני שאלה, וחלק גדול מהדיונים שהיו בינינו לבין המשרדים נבעו – וזה תהליך שהיה לא פשוט להשיג אותו – הגענו למצב, למשל, שהביטוח הלאומי, שאינו ממשלה, ומכריז שאינו ממשלה, הגיע אלינו לוועדה, להציג בפנינו ולהתייעץ בפנינו אל מול הפרויקט הכי גדול שהוא מבצע כרגע, כי נחשבנו לגורם המקצועי מס' 1 בממשלה.

טל הרמתי: אתה מגיע למעמד הזה כתוצאה מהמקצועיות, זה בסדר, אבל כשיש מחלוקת, והמשרד לא מקבל את עמדתך, אז בסופו של יום האחריות חלה עליו, וגם הסמכות היא בידו, לקבל את ההחלטות.

טל הרמתי: היום, לפי החלטת הממשלה, רשות התקשוב קיבלה גם את הסמכות, במובן מסוים, בכך שחייבים להיוועץ אתה בכל פרויקט ובכל נושא תקציבי- - -

רונית תירוש: להיוועץ או לקבל אישור?

טל הרמתי: אני יודע מה היתה עמדתי ואני יודע מה עבר בסוף, אז אני לא רוצה להיכנס לזה.

טל הרמתי: אני רוצה להבהיר את זה, כי זה מאוד חשוב: מצד אחד, הבקשה לקבל אישור היא אולי טבעית כדי שהמערכת כולה תוכל לעבוד בתיאום ובהתאמה.

טל הרמתי: מצד שני, היא מעכבת את היחידות בביצוע, כי כל דבר צריך אישור, ואז דיונים ושיקולים – האיזון כאן הוא מאוד בעייתי.

טל הרמתי: צריך למצוא איזון נכון, אבל שלא תחשבי שאם היו אומרים: אישור - זה היה מצוין לתיאום, אבל מי יודע כמה היה תוקע את המערכת כתוצאה מתוספת של בירוקרטיה וקבלת אישורים.

רועי גולדשמידט: ניקח דוגמה קונקרטית: הסטנדרטים של אתרי הממשלה, שבעבר היתה לכם בעיה, שלא יכולתם לכוף את משרדי הממשלה לפעול בהתאם לסטנדרטים- - -

טל הרמתי: אלה סוג הדברים שייפתרו עם הקמת רשות התקשוב.

טל הרמתי: בוודאות רשות התקשוב קיבלה יותר סמכות- - -

רונית תירוש: בעזרת השם.

טל הרמתי: הנושא השני שהוא מאוד מהותי - שהבנו שיש אין סוף דברים לעשות, אבל לא ניתן ממש לעשות את זה בלי מטה משמעותי.

רונית תירוש: - - לחשב הכללי?

טל הרמתי: לא.

טל הרמתי: רשות התקשוב הממשלתית, מי שעומד בראשה הוא בדרג ממונה או דרג ממונה במשרד האוצר.

טל הרמתי: לצורך העניין, היא אמורה להיות ברמה אחת עם מנכ"לי המשרדים - מה שלא קרה.

רונית תירוש: זו ירידה ברמה?

טל הרמתי: זו עלייה ברמה.

רונית תירוש: אבל בכל זאת חשב כללי יושב על הברז.

טל הרמתי: אבל לא סגן חשב כללי.

טל הרמתי: היו הרבה שיקולים בוועדה לגבי מה המקום הנכון.

טל הרמתי: היתה גם מחלוקת בוועדה - זה לא סוד, זה דבר שהתפרסם, והנושא הזה הוכרז כפי שהוכרע.

טל הרמתי: שני השינויים העיקריים זה הסמכות והעובדה שיש מטה, שעליו חלה האחריות להוביל את הנושאים.

רונית תירוש: לרשות יהיו תקציבים שהיא אמורה לחלק למשרדים?

רונית תירוש: כי זה היה נותן לה המון כוח.

טל הרמתי: יש לה תקציבים לפעילות שלה.

טל הרמתי: היא אמורה להיות גורם שאגף תקציבים צריך לפחות להיוועץ אתו לפני שהוא מאשר תקציב של כל נושא מחשוב.

טל הרמתי: זה שונה מאשר מודלים אחרים בעולם, ואני מניח שזה לא המקום הסופי שאליו הרשות הזאת תגיע.

רונית תירוש: כמובן, אנחנו נקיים דיון נפרד לנושא הרשות; כשכרמלה תחלים במהרה, בעזרת השם, נקיים דיון מפורט יותר, ונלווה אותו.

רונית תירוש: גם נלווה את הרשות, נראה את ההתפתחות שלה.

רונית תירוש: אישית אני רוצה לומר לך שהיה לי העונג והזכות הגדולה להכיר אותך כאיש מקצוע מהמעלה הראשונה – תמיד בחיוך, תמיד בסובלנות, לא התחמקת מאף שאלה אף פעם, לא עקפת אף שאלה, תמיד נענית לפניות שלנו ולהזמנות שלנו – זה לא מובן מאליו בעיניי.

רונית תירוש: אני לא יודעת לאן אתה הולך, אבל אם אכן אתה עוזב את המערך הציבורי, הממשלתי, אני יכולה רק להצטער על זה.

רונית תירוש: אני חושבת שאתה מקצוען מהטובים שיש לנו.

רונית תירוש: תבורך ובהצלחה.

רונית תירוש: כבוד השר, בבקשה.

רונית תירוש: באתי במיוחד לישיבה הזאת להודות לטל על התקופה הארוכה יחסית שבה הוא הוביל וניהל את נושא התקשוב בממשלה.

רונית תירוש: אני רוצה לשבח במיוחד את מה שמצאתי כמסירות ונאמנות כמעט מוחלטים גם לתפקיד וגם לארגון שבתוכו טל פעל.

רונית תירוש: הוא עשה עבודתו במסירות רבה, והכול תוך יחסי אנוש טובים, מזג נוח, ואני בטוח שהוא צבר מידע עצום על מה שקורה בתחומי המחשוב בממשלה.

רונית תירוש: אני מציע לו, אבל זה רק אני, כי אני אופוזיציונר בטבעי – תמיד נגד הזרם - אני מציע לו לפחות עכשיו לשבת קצת עם עצמו, ולומר: אני כבר לא חייב כל כך נאמנות לממשלה ולמעביד ולתפקיד, וקצת לקחת לקחים של הדברים שצריך לשפר ולתקן, ושאולי אנחנו לא עושים בסדר, כי בגדול, אנחנו מדינה עם כוח אדם נהדר - סביב השולחן הזה יושבים אנשים עצומים, העובדים בשטח הם נהדרים, אבל בסך הכול, כשאנחנו מסתכלים על התקשוב הממשלתי, ובמיוחד בתחומים שאני מטפל בהם - הנושא של שיפור השירות והרחבת השקיפות והאפשרויות של הנגשת מידע - אני תמיד אומר שאנחנו לא צריכים לשאוף להיות בחזית הטכנולוגיה, כי את זה צריך להשאיר לסקטור הפרטי.

רונית תירוש: להיות בחזית עם החדשנות הגדולה ביותר זה הימור, זה גמישות תעסוקתית, זה שעות עבודה אחרות – אלף ואחד דברים שאנחנו כסקטור ציבורי לא יכולים לשאוף ולהיות שם – להשקיע בכל מיני פיתוחים חדשניים וכו', אבל להיות כמה שנים לאחר מכן, אנחנו כן צריכים.

רונית תירוש: אם קופות החולים כבר יודעות לעשות את מה שהן יודעות, השירות הממשלתי אחרי חמש שנים צריך להיות שם.

רונית תירוש: אם הבנקים יודעים לתת שירות כפי שהם יודעים, אנחנו צריכים להיות כמה שנים לאחר מכן באותו מקום, שטכנולוגיות מוכחות, וזה נורא תלוי בכם.

רונית תירוש: אחד הפרויקטים שטל לא הזכיר, אבל עבדנו עליו ביחד, והוא נתן לי עצות טובות, שהוכחו כנכונות, למרות שהתלהבתי וחשבתי שאפשר לעשות את זה יותר מהר, זה פרויקט שנמצא בהתחלתו, זה data.gov.il.

רונית תירוש: אני זוכר שאמרת לי: מיקי, אתה דורש דברים שהם בלתי-אפשריים והם לא יתרחשו, והם באמת לא התרחשו בקצב שרציתי, אבל הם מתקדמים, וסייעת לנו בעניין הזה, וכאן אני פונה למנמ"רים שיושבים סביב השולחן; הדרך הנכונה היום שממשלה יכולה לשפר את השירות בתחומים שבהם אנחנו מדברים, זה לסמוך על כך שהסקטור הפרטי, אם זה למטרות עסקים או למטרות התנדבותיות כעמותות ומגזר שלישי, יונגשו למידע שאנחנו מחזיקים, ואם נעמיד את זה לרשותם, הם יבנו יישומים רבים, שאנחנו לא יכולים לקחת עליהם אחריות, והכוח שלנו יהיה ביכולת שלנו להנגיש את המידע.

רונית תירוש: אני פעם אחר פעם רואה שיש תופעות במשרדי ממשלה של אנטי הנגשת מידע לפיתוח יישומים על-ידי גורמים פרטיים.

רונית תירוש: אני מזכיר לכם - המידע שאתם מחזיקים הוא מידע שאם ישוחרר, הוא יעשיר את החברה, יעשיר את הממשלה, יעשיר את האזרח בשירותים נוספים.

רונית תירוש: אם אתם תשמרו אותו לעצמכם, הוא יחמיץ, ויחמיץ את ההזדמנות שלנו, לתת שירות טוב יותר לציבור.

רונית תירוש: תודה רבה.

רונית תירוש: יש מי מהמוזמנים שרוצה לומר דברים לטל?

רונית תירוש: בבקשה.

סופיה מינץ: שלום.

סופיה מינץ: אני רוצה לציין מעבר לכל הדברים שטל כבר סקר, והרשימה יכולה להיות עוד יותר ארוכה, אבל חשוב לי לציין גם את האופן שבו הדברים נעשו, וזה תמיד לא פחות חשוב מעצם העשייה.

סופיה מינץ: בתור ותיקה בשירות הממשלתי, כבר עברנו תקופות שונות ואנשים שונים, וחל שינוי משמעותי, שבאנו ברצון לשתף מידע, לשתף פעולה, וזה היה עונג אמיתי, לשתף עבודה בין אנשי מקצוע ברמה מקצועית נאותה, בלי חששות, בלי כל אווירת ההפחדה שהיתה וקיימת לא פעם ולא פעמיים, וזה העשיר את כולנו, כולנו הרווחנו מזה, ואני רק יכולה לייחל שכך זה גם ימשיך.

סופיה מינץ: אני חייבת גם לציין שאני חולקת, אדוני השר, על חלק מהדברים שאמרת באחרונה.

סופיה מינץ: טל השכיל לקדם טכנולוגיות חדשניות, כגון הנושא של עבודה בענן.

סופיה מינץ: משרד החינוך עשה פרויקט גדול בתחום הרכבת הענן החינוכי, ואני מוכרחה לציין את תרומתו של טל לקידום הנושא - לא היה קל כלל וכלל, וטל עזר לנו מאוד במובן הפשוט של המילה – השכיל להבין את הפוטנציאל, ולפעמים לא להפריע זו העזרה הטובה ביותר.

סופיה מינץ: אני מקווה מאוד שגם הרשות שקמה עכשיו, נר לרגליה יהיה לראות, איך לעזור, איך לדחוף את הדברים, איך בעצה טובה ובסיוע, לאו דווקא תקציבי, לקדם עניין.

סופיה מינץ: כמה "סטים" של "דאטא" הנגשתם ב-data.gov.il?

סופיה מינץ: עשינו את זה הרבה לפני שאתה- - -

סופיה מינץ: אנחנו מכירים את ההסברים האלה, אבל עובדה שזה לא קיים.

סופיה מינץ: אתם עושים יותר טוב, לפני כולם, אבל כשמקימים פרויקט משותף, אתם אינם שם, ולא רוצים למסור.

סופיה מינץ: למה?

סופיה מינץ: אלוהים יודע.

סופיה מינץ: כי אתם יודעים טוב יותר.

סופיה מינץ: אז מה אכפת לכם לתת לנו אפשרות להנגיש אליכם, להביא לכם תנועה?

סופיה מינץ: למה אתם לא יכולים גם לשים את זה ב- data.gov.il ?

סופיה מינץ: כי אנחנו קיבלנו החלטה שקיימת בכל המדינות המתקדמות בעולם, של מקומות שבהם מיישמים, מפתחים, ניגשים לאלפי "סטים" של "דאטא"?

סופיה מינץ: בגלל זה אתם לא יכולים לתת שלושה, ארבעה, חמישה?

סופיה מינץ: למה לא? תסבירי לי.

רונית תירוש: אדוני השר, אנחנו בישיבה חגיגית, יש פה הרבה מטענים.

רונית תירוש: רציתי לפני הכול להעיר, תוך כדי הדברים של סופיה, שאם היא נותנת כאלה מחמאות, זו באמת מחמאה, כי לא קל לעבור את סופיה.

רונית תירוש: היא אומרת שעבדתם בשיתוף פעולה – זה בטח בא ממך.

רונית תירוש: סופיה גם באה ממשרד מאוד קשוח, שיש לו שרים מאוד קשוחים לדורותיהם, לכן היא ציינה את יחסי האנוש, אבל אני אשמח, אדוני השר, לקיים דיון ספציפית על משרד החינוך ושיתוף הפעולה שלו או אי-שיתוף הפעולה שלו בנושא של data.gov.il.

רונית תירוש: אני יודעת שאין לך בעיה להתמודד עם זה, ואדוני השר, אולי נפתור כאן את הבעיה.

רונית תירוש: אשמח לחזור לתפקידי כמנכ"לית משרד החינוך, ולנסות לפשר.

רונית תירוש: בבקשה.

ישעיה בנימין: שלום רב, אני מנהל שע"ם.

ישעיה בנימין: לא באתי לוועדה הזאת כמעט אף פעם, אבל הפעם היה חשוב לי להגיע.

ישעיה בנימין: אני חושב שאמרו על טל שהוא מקצוען וכו', ואני מסכים עם כל מה שנאמר כאן, אבל בראש ובראשונה הוא היה בן אדם, והיו מגיעים אנשים לוועדה, הרבה פעמים עם טעויות שהם עשו, והם ידעו שהם עשו טעויות, ולפעמים נראה שאפשר "לכסח" את המשרדים שהגיעו, ומעולם אף אחד לא יצא מהחדר בצורה כזו שאין מוצא ואין פתרון - תמיד נמצא לו הפתרון, תמיד נמצא לו הרצון לעזור ולסייע.

ישעיה בנימין: אני חבר בוועדה הזאת הרבה מאוד שנים, ותמיד התרשמתי מזה מחדש.

ישעיה בנימין: אני מצפה שההתנהלות הזאת, שהמשרדים שפועלים בכל מיני לחצים ואילוצים, וכשהם מגיעים לוועדה, לפעמים זה המוצא האחרון, ולראות שם קיר אטום, זו בעיה גדולה.

ישעיה בנימין: זה מקום שלמרות כל הטעויות שהם עשו והמשרדים עשו, למצוא שם תקווה, זה דבר חשוב.

ישעיה בנימין: זו תכונה אנושית.

רונית תירוש: יפה ביטאת את הדברים.

רונית תירוש: סופיה דיברה על יחסי האנוש, אני דיברתי על החיוך, השר דיבר על התכונות המיוחדות האנושיות.

רונית תירוש: צריך ללמוד כולנו לקחת את זה אתנו לתפקידי הניהול שלנו השונים – זה פותח את ערוצי התקשורת.

רונית תירוש: ד"ר נחמן אורון, יו"ר פורום מנמ"רים בממשלה, בבקשה.

נחמן אורון: אל כבר הזכיר את פורום המנמ"רים.

נחמן אורון: זה גוף מעניין שמתקיים יותר מארבעים שנה.

נחמן אורון: הוא מתכנס בקביעות פעם בחודש.

נחמן אורון: הוא כולל את המנמ"רים בממשלה ואת סגניהם ובעלי הטכנולוגיות הראשיים.

נחמן אורון: הגוף הזה היה אכסניה טובה מאוד לטל.

נחמן אורון: אנחנו מאוד שמחנו כשטל נכנס לתפקיד, והוא לא החמיץ אף אחת מפגישות הפורום – הוא הגיע לכל פורום בתחילתו, ועדכן אותו במה שקורה.

נחמן אורון: היתה לי הזכות להשתתף בוועדה של חיים שני כחבר בוועדה, ולגבש את המבנה הזה של רשות התקשוב הממשלתית, שעכשיו היא קמה.

נחמן אורון: אני צריך לשבח את שיתוף הפעולה של טל לכל אורך הדרך.

נחמן אורון: טל היה מוביל ומספק את כל המידע לוועדה כדי שנוכל להגיע למבנה הנכון.

נחמן אורון: היה נעים וחשוב לעבוד יחד עם טל לכל אורך הדרך.

נחמן אורון: אני מאחל לו בשם כל הפורום ובשמי הרבה הצלחה.

רונית תירוש: תודה רבה.

רונית תירוש: בבקשה.

רביד שמואלי: אני מנמ"ר בתי המשפט.

רביד שמואלי: טל והחברים פה הזכירו גם את הגישה המקצועית וגם האנושית.

רביד שמואלי: אני חושב שהתוויה של הדברים, בעצם התקשוב הממשלתי הוא גוף שמגיעים אליו בעתות לא הכי נוחות מצד המשרדים או הגופים, אבל אני כמנהל מחשוב בגוף משמעותי אשמח מאוד על שירותי מחשוב, ו-וודאי בהיבט של שירות הציבור בזכות זה, שיש אותה ועדת תקשוב עליונה בהובלה של טל, גם בהיבט מקצועי, גם בהיבט אישי ואנושי וגם בהיבט של הסיוע בנבכי הבירוקרטיה הממשלתית, ויש לא מעט כזאת, אני חושב שפה מגיע הרבה תודה וכל הכבוד על העניין הזה ועל הדרך הזאת.

רביד שמואלי: אני חושב שרשות התקשוב הממשלתית פועלת ברוח הזאת, ואני חושב שרואים את הניצנים.

רביד שמואלי: אני מאחל הצלחה לרשות הזאת, שתעזור לנו כמי שמוביל תהליכים מקצועיים, לעשות את העשייה, ולתת את השירות לציבור שהוא זכאי לו, ואנחנו יכולים לתת אותו.

רביד שמואלי: טל, תודה רבה.

רונית תירוש: תודה.

רונית תירוש: ד"ר עדי קפליוק, שלטון מקומי.

עדי קפליוק: זה אולי יכניס אותנו לדיון הבא – אני רוצה להודות לך, טל, שהיית הראשון שהרמת את הכפפה או את תפוח האדמה, כמו שאמרת, שזה שיתוף הפעולה עם השלטון המקומי.

עדי קפליוק: למרות חילוקי הדעות והבעיות אני חושב שיש לך זכות ראשונים בנושא הזה, וזה לא פשוט.

עדי קפליוק: אתה הראשון שנכנסת לנושא הזה והכרת בחשיבות שלו, ועל זה מגיעה לך ברכה.

עדי קפליוק: גם הקשבתי פה לכל מה שעשיתם, הערכה גדולה – זה מייד העלה לי, איפה אנחנו עומדים לעומתכם, אבל זה כבר סיפור אחר.

עדי קפליוק: אתה רוצה לומר שאתם יותר מתקדמים.

עדי קפליוק: יש רשויות שאולי יותר, אבל הרוב המוחלט של הרשויות לא יותר מתקדמות.

רונית תירוש: אני מציעה לכם לגייס אותו כיועץ לשלטון המקומי.

עדי קפליוק: יש לנו 250 רשויות.

עדי קפליוק: תודה.

רונית תירוש: שוב תודה, טל, ובהצלחה.

רונית תירוש: במעבר חד אני רוצה לעבור לנושא ממשל זמין בשלטון המקומי.

רונית תירוש: פורמלית סיימנו את הדיון ב-11:00, אבל נשתדל לעמוד בלוחות זמנים מצומצמים כרגע, אז בואו נתמקד.

רונית תירוש: בדיון הקודם שהיה בפברואר השנה עלינו על כמה בעיות שיש בשלטון המקומי בהקשר ממשל זמין ושירות מקוון לאזרח, ודיברנו על כך שאין ממשק ראוי בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי.

רונית תירוש: דיברנו על כך שאין סטנדרטים מחייבים לרשויות המקומיות באשר לממשל זמין ולשירותים המקוונים לאזרח, דהיינו יש רשות שיש לה עשייה נהדרת אל מול רשות אין לה כלום ואל מול רשות שיש לה מעט.

רונית תירוש: אין משהו מוסדר – לא בלוחות זמנים וגם לא בסטנדרטים מחייבים.

רונית תירוש: אולי מעל הכול, אין תקן מוסדר למנמ"ר ברשות מקומית.

רונית תירוש: פה פנינו לשר אלי ישי, ואני לא זוכרת שהוא השיב לי, גברתי מנהלת הוועדה, אז בואי ננזוף בו.

רונית תירוש: מפברואר - אני יודעת שהוא עסוק עם המסתננים, אבל חשוב גם שיתעסק בעניין הזה, ואנחנו מבקשים לדעת, עד כמה משרד הפנים, שטעות שלנו, ושכחנו להזמין נציג משרד הפנים לישיבה הזאת – ביקשנו שיתקננו תפקיד מנמ"ר בכל רשות מקומית.

רונית תירוש: בבקשה.

אופיר בן אבי: אני אציג את הדברים.

אופיר בן אבי: כפי שציינת, בוועדה הקודמת הוחלט להקים צוות היגוי של ממשל זמין – השלטון המקומי והשלטון המרכזי.

אופיר בן אבי: אכן באנו להציג פה בפני הוועדה את התהליך, ומה בעצם השגנו עד כה.

אופיר בן אבי: הנקודה המרכזית היא הנקודה שאת נגעת בה וגם טל הזכיר אותה בין הדברים - הדברים לא מוסדרים.

אופיר בן אבי: למעשה – יכול להיות שאיני מדייק בכל מה שאני אומר, כי איני בקי בכל הפרטים, אבל כפי שהיום יש יחידה שמטפלת בהסתכלות הרוחבית - - ממשל זמין בין משרדי הממשלה, אין המקבילה שלה בשלטון המקומי.

אופיר בן אבי: אולי יש החברה לאוטומציה, אבל היא לא באותו מעמד, ולכך צריך לתת את הדעת.

רונית תירוש: מי מחליט שם על איוש התפקידים בחברה לאוטומציה?

עדי קפליוק: אנחנו די שונים מהשלטון המרכזי, ואני גם לא בטוח שצריכה להיות יחידה כזאת, כמו שאתה אומר, והחברה לאוטומציה היא חברה בת של השלטון המקומי, והיא ספק.

אופיר בן אבי: ניסינו לקיים שיתוף פעולה בשנתיים-שלוש האחרונות, אבל יחידת ממשל זמין מוכוונת לעבודה מול משרדי הממשלה ולא לעבודה מול השלטון המקומי.

אופיר בן אבי: לכן, לדעתי, זה עיקר חוסר ההצלחה או ההצלחה המועטה שהיתה בשנים האחרונות.

אופיר בן אבי: ועדת ההיגוי שאציג את החברים בה תניח מסמך המלצות לוועדה פה על שיתוף הפעולה.

אופיר בן אבי: אלה חברי הוועדה- - -

רונית תירוש: רון נחמן – נאחל לו בריאות טובה והחלמה מהירה.

אופיר בן אבי: ניסינו ליצור פה תמהיל גם של אנשי מחשוב אבל גם של אנשים שהם לא מתחום המחשוב.

אופיר בן אבי: יש רון, יש עודד רביבי, ראש המועצה המקומית אפרת.

אופיר בן אבי: צירפנו גם אנשים ממשרד הפנים.

אופיר בן אבי: כרגע עדיין אין איוש למינהל השלטון המקומי במשרד הפנים - זה אמור להיות בחודש הבא, ואותו מנהל יצטרף לוועדה.

עדי קפליוק: אנחנו השקענו די מחשבה בוועדה הזאת, ומי שקורא פה את אנשי הוועדה שלנו, רואה את החשיבות הרבה שאנחנו מייחסים לנושא – שני נבחרי ציבור, אנשים בכירים מאוד בתחום הזה בשלטון המקומי.

עדי קפליוק: אני חושב שמהממשלה הייתי מצפה שכרמלה תהיה חברה בוועדה.

עדי קפליוק: במצגת שיש לי ב"בלק ברי" שלי מאתמול היא היתה, והיא הורדה עכשיו.

רונית תירוש: ההערה רשומה, ומי שצריך לשמוע, שומע.

אופיר בן אבי: הגדרנו פה את לוחות הזמנים ואת דרכי הפעולה.

אופיר בן אבי: אנחנו רואים בוועדה הזאת ועדה ביצועית, ולכן כרמלה תיקח את החסות והאחריות, וכמו שרשמתי כאן – אותו דיווח ומעקב שאני מקווה שהוא יהיה מעבר לארבעת החודשים של אותו נייר עמדה והמלצות שיונח בפני הוועדה.

אופיר בן אבי: אלה הדברים.

רונית תירוש: אנחנו מביאים לחוק שוויון בנטל בחודש וחצי, אז אתם בטח תעמדו בארבעה חודשים, להביא.

רונית תירוש: הוועדה יכולה לרשום לעצמה, שבכל אופן הוועדה מחליטה שהיא מקדמת יוזמה והדברים זזים – אמנם לא בקצב שהייתם רוצים, אבל זו היתה יוזמה שלך.

רונית תירוש: בהחלט.

עדי קפליוק: דיברתי עם רון נחמן, ונעשה את הישיבה הראשונה של הוועדה בשלטון המקומי, אתו.

עדי קפליוק: אחזק את מה שאמר אופיר – אני רוצה להסתכל על הנושא הזה מזווית אחרת – אומר אופיר:

עדי קפליוק: אנחנו לא מתוכננים לטפל בנושא ממשל זמין בשלטון המקומי.

עדי קפליוק: אני לא חושב שצריכים לטפל, אבל אני חושב שבייחוד ששמענו על הגוף החדש שהוקם עכשיו, שצריך לקחת בחשבון שממשלת ישראל צריכה לקחת כמשימה את הנושא הזה של ממשל זמין בשלטון המקומי.

עדי קפליוק: דיברנו על זה בפעם הקודמת.

עדי קפליוק: לתפישתי, לתפישת השלטון המקומי, הממשל הזמין נמצא בשלטון המקומי- דיברנו על זה בהרחבה.

רונית תירוש: נמצא, אבל לא נמצא באופן אחיד, אין סטנדרטים.

עדי קפליוק: דיברתי על האזרחים.

עדי קפליוק: לכן אנחנו מצפים שכל התשתיות של ממשל זמין, שחלקם הוזכרו פה היום על-ידי טל וחלקם הוזכרו בפעמים קודמות, יינתנו לשלטון המקומי.

רונית תירוש: אנחנו דיברנו על תמריץ שהממשלה צריכה לתת, ממשל זמין, לרשויות המקומיות, להסדיר את הנושא הזה, ואני הצעתי לשר, כמו שעשיתי בזמנו, פרס חינוך יישובי, ואני רואה אותו – כל עיר שנכנסים – זה תעודת זהות, זה כרטיס הביקור של ראש העיר לקראת הבחירות המוניציפליות.

רונית תירוש: אני חושבת שזה הכי-הכי, לפחות לצד החינוך, כי חינוך נוגע לכל בית בישראל, אבל ודאי שירותים מקוונים לאזרח, שירותים שהעירייה נותנת, והוא מקבל על זה פרס מהשר – אני חושבת שזה דבר נהדר.

רונית תירוש: יש לוועדה אתגר – אחרי שיזמת את המהלך, יש לנו קו שאפשר לחשוב עליו כפעילות משותפת.

עדי קפליוק: יש לנו אתגר וגם אג'נדה, מה אנחנו רוצים להעביר.

עדי קפליוק: אנחנו נביא את זה בהקדם האפשרי.

רונית תירוש: צריך תו תקן לראשי ערים – רק מי שיש לו פרס חינוך ישובי, פרס תקשוב ממשלתי – רק הוא יכול להיבחר שוב.

רונית תירוש: הו-הו.

רונית תירוש: למה לא? הציבור אינטליגנט.

רונית תירוש: בסוף זה מה שהם יעשו.

רונית תירוש: מה העדכונים שאתה נותן לי?

עדי קפליוק: לגבי משרד הפנים, היתה לי פגישה עם אנשים בכירים שעוסקים בנושא במשרד הפנים, נושא הגדרת התפקידים בספר התפקידים הידוע שדיברתי עליו בפעם הקודמת.

עדי קפליוק: בעקבות אותה פגישה יש חברה שנלקחה על-ידי משרד הפנים, שאמורה להגדיר חמישים תפקידים.

עדי קפליוק: נפגשתי עם החברה, ישבתי הרבה מאוד, וניסיתי לשכנע אותם, שהנושא הזה מאוד חשוב.

עדי קפליוק: נכון לרגע זה לא חזרו אליי.

עדי קפליוק: אני מבטיח להמשיך ללחוץ.

עדי קפליוק: אגב, יצא גם מכתב על-ידי רון נחמן – יש לנו ועדה מקבילה בשלטון המקומי – יצא מכתב לשר.

רונית תירוש: איזו חברה זאת?

רונית תירוש: נזכיר אותה במכתב שלנו: אל"ף, לא ענית לנו, אדוני השר, ובי"ת, שמענו שיש חברה שמגדירה עכשיו את התפקידים החיוניים.

עדי קפליוק: היתה תשובה לא של השר לרון נחמן, למכתב.

עדי קפליוק: בעקבותיה עשיתי את שתי הפגישות- - -

רונית תירוש: איך היא מוגדרת?

רונית תירוש: זו חברה להגדרת תפקידים- - -

עדי קפליוק: לפני שש שנים היתה חברה אחרת שהגדירה לי את התפקידים, אני מקווה שהחברה הזאת תמשיך.

עדי קפליוק: אני לא מדבר רק על תפקיד המנמ"ר – דובר פה, למשל, על אבטחת מידע, וזה נושא שחייבים להגדיר אותו כאדם שיטפל בזה.

עדי קפליוק: אם לא יהיה אדם ברשות שמטפל בזה- - -

רונית תירוש: אבל אם אין מנמ"ר שאתו בכלל באים בדברים, זה מכלול של דברים – הפצת מידע, שקיפות, זמינות.

עדי קפליוק: בתחום מערכות מידע יש לנו מנהלי רשת, מנהלי פרויקטים – תלוי בגודל הרשות, ביכולותיה, אבל ודאי שצריך להיות מנהל מערכות מידע.

רונית תירוש: ואת זה הוצאתם מסודר לשר על-ידי רון נחמן?

עדי קפליוק: אני מקווה שבוועדה הבאה שתהיה פה אנחנו נדווח על התקדמות בנושא.

רונית תירוש: עדי, לא עשית שיעורי בית.

רונית תירוש: רציתי תשובות.

עדי קפליוק: עשיתי שיעורי בית – אמרתי שנפגשתי גם עם בכיר מאוד במשרד הפנים שאחראי על הנושא, העביר אותי לוועדה הזאת, ישבתי אתם שעתיים על חשיבות התפקיד, ולא חזרו אליי.

רונית תירוש: מי זה הבכיר?

עדי קפליוק: מר שפיצר.

רונית תירוש: בזה סיימנו.

רונית תירוש: היה קצר מדי, לטעמי.

רונית תירוש: תודה רבה.

רונית תירוש: שוב בהצלחה לטל, תודה לשר ולכל המוזמנים.

רונית תירוש: תודה רבה, הישיבה נעולה.