ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 856, 2012-05-21 12:00

חמד עמאר: צהריים טובים לכולם.

חמד עמאר: אנחנו ממשיכים בדיון בהצעת חוק הצעת חוק המתווכים במקרקעין (תיקון מס' 7) (דין משמעתי ותיקונים שונים), התש"ע-2010.

חמד עמאר: הגענו לסעיף 14כד.

חמד עמאר: אני מבקש מנציגת משרד המשפטים להמשיך בהקראה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני ממשיכה להקריא מהסעיף בו עצרנו, סעיף 14כד.

איתי עצמון: את קוראת בנוסח שהופץ לכל המוזמנים, נוסח ל-21 במאי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "ערעור על החלטת ועדת המשמעת 14כד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) על החלטת ועדת המשמעת בקובלנה רשאים התובע והנקבל לערער לפני בית משפט מחוזי בתוך 45 ימים מיום מתן ההחלטה המסיימת את הדיון בקובלנה, ואם ניתנה ההחלטה שלא במעמד הצדדים – תוך 45 ימים מיום המצאתה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) מתלונן רשאי לערער לפני בית משפט מחוזי על החלטת ועדת המשמעת לפי סעיף 14כב(2), תוך 45 ימים מיום המצאת החלטת הועדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ג) פסק דין של בית משפט מחוזי בערעור לפי חוק זה ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון אם ניתנה רשות לכך מאת נשיא בית המשפט העליון או מאת שופט אחר של בית המשפט העליון שנשיאו קבע לכך.".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מטרת הסעיף הזה היא להקנות זכות ערעור על החלטות של ועדת המשמעת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מצוינים פה המועדים: 45 ימים אם מדובר בנקבל או בתובע; אם מדובר במתלונן, שהוא לא בהכרח נוכח בדיון, קבענו 45 ימים מיום המצאת ההחלטה ולא מיום מתן ההחלטה מכיוון שייתכן שהמתלונן לא נכח בדיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כמובן שההחלטה לערער תתגבש רק לאחר שהוא קיבל את ההחלטה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: על ההחלטה של בית המשפט המחוזי – שהוא הערכאה הראשונה בערעור – ניתן לערער ברשות לפני בית המשפט העליון אם נתנה רשות מאת נשיא בית המשפט העליון או שופט אחר שהוא קבע.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו רוצים להוסיף פה עוד אפשרות מתי ניתן יהיה לערער כערכאה שנייה לבית משפט עליון אם נתנה לכך רשות בגוף פסק הדין עצמו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת אומרת, אם בית המשפט המחוזי נתן בהחלטה עצמה אפשרות לערער לבית המשפט העליון, נתן רשות, אז ניתן יהיה לערער גם בלא שניתנה רשות קונקרטית ונפרדת על-ידי בית המשפט העליון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: סעיף דומה קיים בחוק שמסדיר את פעילות יועצי המס.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה סעיף סטנדרטי.

חמד עמאר: יש הערות על הסעיף?

אבנר פרידמן: למה שבית המשפט - - -

חמד עמאר: קיבלת רשות דיבור?

אבנר פרידמן: לא.

חמד עמאר: אז בוא נתחיל בסדר אצלי בוועדה.

חמד עמאר: כשאני מנהל ועדה – אף אחד לא מדבר בלי אישור שלי.

חמד עמאר: נקודה.

חמד עמאר: ואני נותן לכולם לדבר.

חמד עמאר: בבקשה.

אלון רחמים: זה נראה לי כמו איזה בית מטבחיים כל העסק הזה של המתווכים.

אלון רחמים: אני רוצה שנחזור טיפה אחורה: בשביל מה צריך את בית המשפט הזה?

אלון רחמים: יש מספיק תלונות – איפה רשמת המתווכים?

אלון רחמים: – שתגיד לנו כמה תלונות יש שאתם עושים בית משפט ומוציאים כספי ציבור?

אלון רחמים: אנחנו רוצים לדעת את המידע הזה.

אלון רחמים: אתם מוציאים לנו חוקרים, בתי משפט – על מה?

אלון רחמים: כמה תלונות יש בשנה נגד מתווכים וכמה מהן אמתיות?

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בבקשה.

אבנר פרידמן: אני פשוט לא מבין מה זה מפריע אם הנקבל יכול להגיש ערעור בבית משפט עליון?

אבנר פרידמן: למה לחסום אותו?

אבנר פרידמן: למה שבית משפט מחוזי יחסום אותו?

אבנר פרידמן: תני לו אפשרות לפנות לבית המשפט העליון.

אבנר פרידמן: מה הבעיה?

אבנר פרידמן: אני לא מבין.

אבנר פרידמן: זה שזה מופיע אצל יועצים – בסדר, אבל למה לנו כאן?

מורן רוזנבלום: כמו שכתוב בחוק בתי המשפט, ערעור על פסק דין בערכאה ראשונה יהיה בזכות וערעור על פסק דין בערכאה שנייה יהיה ברשות.

מורן רוזנבלום: גם כאן נקבע שפסק הדין או ההחלטה של ועדת המשמעת הוא ערכאה ראשונה, עליו אפשר יהיה לערער בזכות לבית המשפט המחוזי.

מורן רוזנבלום: לאחר מכן, ככל שהנקבל או התובע או גם המתלונן – שאנחנו נותנים לו כאן את האופציה – רוצה לערער ערעור נוסף, זאת אומרת, לערכאה שלישית כבר, לבית המשפט העליון, אז הוא יעשה זאת ברשות.

מורן רוזנבלום: הערכאה הראשונה היא ועדת המשמעת; והערכאה השנייה היא בית המשפט המחוזי; והערכאה השלישית היא בית המשפט העליון – אליו ניתן יהיה לערער ברשות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת ערכאה שלישית לדיון בעובדות, ערכאה שלישית שמקבלת החלטה ומתייחסת לנושא.

חמד עמאר: זה מובן מאליו, אני חושב שזה מובן מאליו.

איתי עצמון: אלו מושכלות יסוד של השיטה המשפטית, אין צורך לחזור על זה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מה אדוני מבקש, שלא ניתן זכות ערעור?

אבנר פרידמן: לא, לא.

אבנר פרידמן: שניתן זכות ערעור, סליחה.

אבנר פרידמן: לתת – אבל לא ברשות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה מה שעשינו פה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא מגיעים לבית משפט עליון על כל דבר, זאת ערכאה - - -

אבנר פרידמן: בואי לא נגיע לבית משפט עליון, הוא יודע להגן עליו טוב מאוד.

אבנר פרידמן: בשביל זה יש שופט בבית משפט עליון שהוא יחליט.

אבנר פרידמן: זה מנוסח יפה מאוד פה ששופט של בית משפט עליון יחליט האם הוא מקבל את הערעור הזה או לא מקבל את הערעור הזה.

חמד עמאר: יש הרבה החלטות שצריך ברשות להגיע לבית משפט ואני חושב שאנחנו לא מוסיפים שום דבר חדש.

חמד עמאר: אתה רוצה להעיר עוד משהו?

חמד עמאר: בבקשה.

ניסים הדס: אני רוצה להגיד שההרגשה שלנו, המתווכים, אני מדבר בשם – אני מניח – כמה מתווכים שאני מכיר שמשרד המשפטים לא מייצג אותנו בכלל – הוא מייצג את עצמו: הוא קובע לעצמו נהלים חדשים, הוא פותח בתי משפט, הוא ייקבע - - -

חמד עמאר: אני מבקש שנעשה סדר בדיון הזה: אני רוצה הערות על הסעיף.

חמד עמאר: אם אין לך הערות אז - - -

ניסים הדס: יש לי הערות.

ניסים הדס: זה מסביב לסעיף.

חמד עמאר: לא, לא.

חמד עמאר: תיכנס ישר לסעיף.

ניסים הדס: אני נכנס לסעיף: אני חושב שבתוך הסעיף הזה - - -

חמד עמאר: זה לא דיון ראשון – זה הדיון החמישי.

ניסים הדס: אני חושב שבתוך הסעיף הזה, צריכים לחכות אתו ולגבש עם חלק ממשרדי התיווך או המתווכים, כדי שבכלל ילמדו מה התלונות.

ניסים הדס: יש תלונות שבכלל אין בהם עניין.

ניסים הדס: חוץ מזה, אמר חברי פה שאנחנו רוצים לדעת מה מספר התלונות בכלל?

ניסים הדס: על מה הם כל הזמן מכניסים סעיפים חדשים?

ניסים הדס: שיעשו משהו למען המתווכים, לא כל הזמן לקלקל.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אין עוד הערות?

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף עם התיקון שהוצע על-ידי משרד משפטים.

חמד עמאר: נא להמשיך בהקראה, בבקשה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: העמדת החלטת ועדת המשמעת בקובלנה לעיון הציבור, סעיף כ"ו: כאן - - -

איתי עצמון: לא, לא.

איתי עצמון: רק רגע.

איתי עצמון: מה עם סעיף 14כה?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: סליחה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "עיכוב ביצוע החלטת ועדת המשמעת 14כה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) הגשת ערעור לא תעכב את ביצוע ההחלטה שעליה מערערים, אלא אם כן נקבע אחרת בידי ועדת המשמעת בהחלטתה, ואם הוגש ערעור – בידי בית המשפט שלערעור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) על החלטה של ועדת המשמעת לפי סעיף זה רשאים הנקבל והתובע לערער כשם שמערערים על החלטת ועדת המשמעת בקובלנה, לפי סעיף 14כד." כאן אנחנו מציעים לקבוע כלל שלפיו, אם בית הדין למשמעת קבע לבטל את רישיונו של הנקבל – הביטול ייכנס לתוקף לאלתר, מיד עם ההחלטה, אלא אם כן ועדת המשמעת קבעה אחרת או אם הוגש ערעור – בית משפט שלערעור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הכוונה בסעיף קטן (א) שעד שמוגש ערעור – ואם זה לא ברור מהנוסח אז אפשר לחדד את זה – שעד שמוגש ערעור, הגורם שמוסמך לקבוע אחרת לעניין עיכוב ביצוע יהיה בית הדין למשמעת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: משהוגש ערעור – הגורם שיהיה מוסמך לקבוע הוא בית משפט שלערעור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יכול להיות שמשתמע מהמילה "בהחלטתה" שרק בהחלטה המקורית או ההחלטה הסופית – זאת לא הייתה הכוונה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הכוונה הייתה שעד שבית המשפט שלערעור נכנס לתמונה – בית הדין למשמעת הוא הגורם שמקבל את ההחלטה בנושא.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: יש הערות?

אלון רחמים: שנינו שאלנו קודם שאלה.

אלון רחמים: אם אתם מתכוונים להתעלם – אני קם והולך, אין לי מה לעשות פה, באמת.

אלון רחמים: אתם רוצים להתייחס לשאלות שלנו?

אלון רחמים: מפה הדיון הזה הולך לבג"ץ.

אלון רחמים: שם אתם תענו לשאלות.

חמד עמאר: תיכנס לסעיף, תעיר על הסעיף – יתייחסו להערות שלך בהתאם.

אלון רחמים: לא מעניין אותי.

אלון רחמים: אני רוצה לקבל תשובות.

אלון רחמים: יש פה תשובות לדברים מהותיים או שאין?

אלון רחמים: אז אני אקום ואלך.

חמד עמאר: זאת החלטה שלך לקום וללכת – לא החלטה שלי.

אלון רחמים: אתם לא מתכוונים לתת תשובות?

ניסים הדס: אל תלך.

אלון רחמים: לא.

אלון רחמים: מה אני אתן פה?

אלון רחמים: זה בית מטבחיים?

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

איתי עצמון: אני רק רוצה לציין לפני אדוני שזאת הישיבה החמישית שמקיימת ועדת הכלכלה בתיקון שרובו עוסק בהקמת ועדת משמעת, והתכליות והסיבות להקמת ועדת משמעת כזו נטענו והובאו בהרחבה בפני הוועדה בדיונים הקודמים.

איתי עצמון: אז אם אדוני כופר בעצם ההסדר המוצע על-ידי משרד המשפטים, אני חושב שהוא קצת אחר את המועד.

איתי עצמון: אנחנו כרגע נכנסים כבר לשלבים האחרונים של גיבוש ההסדר בנושא ועדת המשפעת.

איתי עצמון: אתה יכול להעיר, כמובן, הערות לסעיפים ויושב ראש הוועדה ישמע ויחליט.

איתי עצמון: אבל להגיד שלא צריכה להיות ועדת משמעת - - -

אלון רחמים: לא צריכה להיות ועדת משמעת.

ניסים הדס: סליחה.

ניסים הדס: קודם כל, אנחנו לא היינו בדיונים הקודמים כי לא הוזמנו.

ניסים הדס: עכשיו אנחנו פה ושומעים את זה בפעם הראשונה.

ניסים הדס: אני אומר לך שמפה אנחנו נלך לבג"ץ, אנחנו לא נשאיר את זה – זאת זכותנו ואנחנו ננצל את הזכות.

חמד עמאר: אין בעיה.

ניסים הדס: מה שאתם עושים זה שאתם ממררים את חיי המתווכים.

ניסים הדס: משרד המשפטים לא מעורה בחיי היום-יום של המתווכים וזאת בעיה.

ניסים הדס: אני ממליץ למשרד המשפטים לעשות לו גוף של מתווכים שיהיו בחד איתם וכך הם יבינו את הבעיות ואז יהיה אפשר להעביר את הכול יותר בקלות.

ניסים הדס: בסך הכול, החוק הזה נועד להגן עלינו ופה הוא לא מגן עלינו.

חמד עמאר: אז בו ותיכנס לסעיפים עצמם, תנסה להעיר ולשנות בתוך הסעיפים.

חמד עמאר: אם אתה לא מצליח לשנות בתוך הסעיפים – אתה יכול ללכת לבג"ץ, כמו שאתה אמרת.

עופר מרגולין: אני מתווך ותיק בתל אביב.

עופר מרגולין: עברתי גם על הפרוטוקולים של הדיונים ואני גם בעניינים של הדברים האלה, אבל כשהוגשה לפני כ-10 שנים או שהועלה הרעיון של הקמת בית דין למתווכים, הועלו במקביל עוד כל מני טענות שרשמת המתווכים אמרה שהיא מתכוונת לממש, כמו: לאכוף את זה שמתווכים יעבדו עם רישיון ושיהיה פיקוח שלא יותר משני שליש מהמתווכים עובדים בלי רישיון.

עופר מרגולין: עברו מאז 6-5 שמאז הדיונים האלה – יש לי פה את התאריך שזה נאמר בפרוטוקולים – לא היה שום דבר בנושא הזה.

עופר מרגולין: היו נושאים אחרים שעלו כשנפגשנו עם רשמת המתווכים, כמו גורם יעיל שעדיין לא מופיעה ההגדרה שלו בחוק ומחייבים את המתווך להיות גורם יעיל על פי חוק ולא מגדירים מה זה אומר אלא מחכים כל שופט יפסוק.

עופר מרגולין: כמו כל מיני בעיות מהותיות שאנחנו לא יכולים לעמוד פה מול צבא של פקידים, אנחנו לא מבינים בזה, לעבור סעיף-סעיף כאילו שזה אגדה של פסח, כשהדברים המהותיים פרוצים.

עופר מרגולין: קל היום מאוד לבלבל את בתי המשפט והמתווכים כי הדברים פרוצים והדברים בחוק לא מוגדרים נכון.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: רשמת המתווכים, גב' אתי מויאל.

אתי מויאל: שלום.

אתי מויאל: עופר, אני מעולם לא נפגשתי אתך.

אתי מויאל: אולי נפגשת עם הרשמת הקודמת עם יהודית וייס בנושא של הגורם היעיל.

אתי מויאל: כפי שאני יודעת, הגורם היעיל תוקן בשנת 2004.

אתי מויאל: כאני התמניתי להיות רשמת המתווכים בחודש נובמבר 2004, היו 2,900 מתווכים מורשים.

אתי מויאל: כיום, השנה הסתיימה עם 18,000 מתווכים מורשים, כלומר שהם עובדים לפי החוק ואני אחראית על תשלומי האגרות, אני עושה פעולות אכיפה מצוינת בהתאם לסמכויות הנתונות לי.

עופר מרגולין: - - - עבר על החוק כשחצי מהמתווכים בתל אביב עובדים בלי רישיון.

אתי מויאל: כל מכתב, כל תלונה שאני מקבלת – 18,000 היום מתווכים ועובדים לפי החוק.

אתי מויאל: אני מקבלת תלונות ומעבירה למשרד להגנת - - -

אבנר פרידמן: 105 תלונות הגיעו אלייך במשך השנה - - -

אתי מויאל: תן לי לדבר, אבנר, אני לא הפרעתי לך.

אתי מויאל: דיברנו על זה שמטרת הדין המשמעתי היא משהו אחר לגמרי, זה לא שייך לגורם היעיל.

אתי מויאל: ההפך הוא הנכון, זה נועד להעלות את רמת המקצוע, שיהיו מתווכים הגונים.

אתי מויאל: מיש מקבל את המכתבים יום-יום מצרכנים אומללים זו אני ואני לא יכולה לעשותם איתם כלום.

אתי מויאל: לצערי יש לי סמכויות מוגבלות וזה עובר להגנת הצרכן - - -

ניסים הדס: למה את לא מקימה ועדת היגוי עם המתווכים?

ניסים הדס: מה אתנו?

ניסים הדס: אין לנו זכות?

אתי מויאל: בית הדין המשמעתי יטפל במתווכים שהם לא הגונים.

ניסים הדס: למה אתם מחליטים הכול לבד?

ניסים הדס: צריך לעשות ועדת היגוי אתנו ביחד.

ניסים הדס: את מחויבת לזה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אני נתתי לכם ככה - - -

ניסים הדס: תודה שנתת לנו.

אבנר פרידמן: תן לאנשים להוציא קצת.

חמד עמאר: בשביל זה נתתי לכם לדבר.

חמד עמאר: בואו נעשה סדר.

חמד עמאר: זאת ישיבה חמישית – אני לא רוצה להוציא, אני רוצה עכשיו לקבל תשובות ברוות, להתקדם בהצעת החוק, ואני חושב שאנחנו היינו צריכים להוציא אוויר בישיבות הראשונות.

חמד עמאר: היום אנחנו בישיבה חמישית, אנחנו צריכים להתקדם ולצעוד צעד אחד קדימה.

חמד עמאר: אני מציע לכם, כמתווכים, כשאתם יושבים כאן, תנסו בתוך הצעת החוק לשנות.

חמד עמאר: בואו לא נתחיל עכשיו להתווכח אם צריך להגיש את הצעת החוק או לא צריך להגיש אותה.

חמד עמאר: היא נמצאת כעובדה.

ניסים הדס: יש עובדות שצריך להתייחס אליהן.

ניסים הדס: אני חושב שאתה, יושב-ראש הוועדה, צריך לדחות את הישיבה הזאת, משרד המשפטים צריך לשבת אתנו ולהקים גוף של מתווכים שיהיו ביחד אתם, שיבינו את התלונות, שיבינו מה הם רוצים בכלל.

ניסים הדס: הם לא יודעים – אנחנו בשטח.

ניסים הדס: אנחנו מבינים מה זה תלונות.

ניסים הדס: אני חושב שכך צריך להיות – צריך להיות שיתוף פעולה.

ניסים הדס: מה רע בשיתוף פעולה?

ניסים הדס: מה רע?

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: מעכשיו מדברים רק באישור.

חמד עמאר: בבקשה, רק הערות לסעיף – אם אין הערות לסעיף אני ממשיך.

נחמן שי: אין לי בעיה שנאשר עד הסעיף האחרון הרגע, אין לי בעיה.

נחמן שי: אני רק לא רוצה שיישמעו כאן דברים שהם דברי בלייעל של כל מי שיושב.

נחמן שי: אני מלווה את העסק הזה כבר 20 שנה, אף אחד כאן לא מלווה את זה כמוני בכל הישיבות, בכל הדיונים.

נחמן שי: מה שנאמר פה זה עוולות.

נחמן שי: חוק ועדת המשמעת היה צריך להיכנס בשנת 1996, החוק עצמו בחוק היסוד ולא היום.

נחמן שי: ב-2002 ועדת תלונות הציבור בכנסת החליטה להעביר את זה לבית המשפט שיחליט הוא במקום בית דין.

נחמן שי: לשכת עורכי הדין, היו יחד אתי, ואמרו: תהיה ועדת משמעת למתווכים כי כך צריך להיות, אין אתיקה, אין כלום.

נחמן שי: כל מה שמדברים פה לא חיים את זה.

נחמן שי: אני חי את זה למעלה מ-20 שנה ביום-יום פה.

נחמן שי: אין דיון אחד שלא הייתי.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: יש עוד הערות לסעיף?

שגיא אגמון: אני עורך דין בוועדה המייעצת.

שגיא אגמון: כדי למנוע את אי ההבנה הזאת של האם הכוונה היא להחלטה הסופית, אני מציע להחליף את המילה "בהחלטתה" ולכתוב במקום זה "בהחלטה" כדי שגם אם זאת תהיה החלטה נפרדת עדיין - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסדר גמור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר גם להוריד את המילה הזאת.

בני לובל: אני מתווך ותיק בירושלים.

בני לובל: אני מצטרף למה שאומר חברי נחמן שכטר.

בני לובל: אני חושב שמה שחסר פה וקצת מתחבר לרוח של הדברים שהחברים אמרו מבחינת האפוטרופסות על המתווכים הוא דווקא בהרכב הוועדה.

בני לובל: אני חושב שזאת ועדת המשמעת היחידה שבה אין רוב לבעלי המקצוע: יש מתווך אחד מתוך שלושה חברים.

בני לובל: אני חושב שצריך לתת על זה את הדעת כי בשום תחום מקצועי אחר זה לא קיים.

חמד עמאר: זה בסעיף הזה?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה סעיף שאושר.

חמד עמאר: אם הסעיף כבר אושר, אנחנו לא יכולים לחזור אחורה.

איתי עצמון: לגופה של ההערה: הסעיף הזה כבר אושר, ועד שלא תוגש בקשה לדיון מחדש על-ידי השר או אחד מחברי הכנסת – לא ניתן לחזור לסעיף הזה ולשנות את ההחלטה שהתקבלה.

בני לובל: זה לא מה שנאמר לי.

איתי עצמון: אז אני אומר לך.

בני לובל: נאמר לי: תגיד את הדברים בתחילת הישיבה.

איתי עצמון: אבל הפרוצדורה הקיימת, הנוהגת לפי תקנון הכנסת היא שמשקיבלה הוועדה החלטה – ניתן לשנות את ההחלטה רק אם הוגשה בקשה לדיון מחדש.

מורן רוזנבלום: תקרא בפרוטוקול של הדיון הקודם שהנקודה הזאת עלתה וענינו עליה והדבר התקבל ואושר על-ידי יושב-ראש הוועדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בני, אני אשמח לשבת ולהסביר לך.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יש לזה הסבר מאוד ברור - - -

בני לובל: יש לזה הסבר כלכלי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה לא רק הסבר כלכלי, זה גם הסבר - - -

אתי מויאל: אי אפשר לעשות ועדה של חמישה אנשים.

אתי מויאל: זה לא עניין כלכלי, בכלל שוב.

מורן רוזנבלום: אל תפתחי את הדיון שוב.

מורן רוזנבלום: היה דיון - - -

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 14כה.

חמד עמאר: נא להמשיך בקריאה בבקשה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "העמדת החלטת ועדת המשמעת בקובלנה לעיון הציבור 14כו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) ועדת המשמעת רשאית להורות על העמדת החלטתה הסופית לעיון הציבור תוך עילום שם הנקבל והשמטת פרטים שיש בהם כדי לזהותו; (ב) מבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) ,רשאית ועדת המשמעת, לאחר ששמעה את התובע ואת הנקבל, להורות על פרסום החלטתה הסופית, כולה או חלקה, בציון שמו של הנקבל בדרך, בתנאים ולתקופה שתקבע אם מצאה ועדת המשמעת כי הנקבל עבר עבירת משמעת; בהחלטתה תשקול ועדת המשמעת את הצורך בהגנת על פרטיותו של הנקבל או צד שלישי, ואת הצורך בהגנה על הציבור; (ג) על החלטת ועדת המשמעת לפי סעיף זה, רשאים הנקבל והתובע לערער כשם שמערערים על החלטת ועדת המשמעת בקובלנה, לפי סעיף 14כד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ד) אין בהוראות סעיף זה כדי להתיר פרסום של דבר שנאסר לפרסום בהתאם להוראות כל דין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסעיף הזה אנחנו מבקשים להסדיר משהו שנשאלנו עליו באחד הדיונים, שהו פומביות החלטת ועדת המשמעת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: קיבלנו כמה הערות מהיועץ המשפטי לוועדה – שאולי הוא יציג אותן – אבל אנחנו רוצים שיופיע איזשהו סעיף מאוזן שמצד אחד ישקף את הצורך להזהיר את הציבור במקרים המתאימים של הפרות חמורות מפני אותו מתווך נקבל שסרח.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מצד שני אנחנו רוצים לשמור על הפרטיות שלו ולא לפגוע בו במקרים שאינם מתאימים ולא לפגוע בשם הטוב שלו.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

איתי עצמון: יש לי מספר הערות לנוסח המוצע.

איתי עצמון: ההערה הראשונה היא לעניין הדרך לפרסום.

איתי עצמון: כתבתם כאן שההחלטה תועמד לעיון הציבור ולא כתוב בצורה מפורשת היכן.

איתי עצמון: אני מציע שהפרסום יהיה באתר האינטרנט של רשם המתווכים, כלומר אתר האינטרנט של משרד המשפטים, ולתת לוועדה אפשרות לקבוע או להורות על מקום פרסום נוסף.

איתי עצמון: הדבר השני: כתוב כאן שמדובר על החלטה סופית.

איתי עצמון: בדקתי קצת הסדרים מקבילים בחקיקה.

איתי עצמון: בחוק הסדרת העיסוק בייצוג על-ידי יועצי מס, בסעיף 30, כתוב שהחלטת ועדת המשמעת לא תפורסם: "כל עוד ניתן לערער עליה.

איתי עצמון: ואם הוגש ערעור – כל עוד לא תמו ההליכים בערעור, אלא אם כן החליט בית המשפט הדן בערעור אחרת".

איתי עצמון: אני חושב שצריך להבהיר כאן את הנושא הזה שבאמת מדובר בהחלטה שהיא החלטה סופית.

איתי עצמון: הדבר השלישי שרציתי לומר לגבי הסעיף הזה הוא לגבי משך הפרסום.

איתי עצמון: בסעיפים אחרים, בנוגע לעיצומים כספיים – זאת אמנם מטריה אחרת אבל הסוגיה התעוררה גם שם – בנושא של פרסום החלטה לגבי עיצום כספי נקבע במפורש בחקיקה החדשה יותר מה יהיה משך הפרסום.

איתי עצמון: כאן כתוב" "לתקופה שתקבע הוועדה".

איתי עצמון: ככל שמדובר על פרסום באינטרנט, אני חושב שצריך לומר שלא ניתן יהיה לעיין בפרטים האלה לאחר שתמה תקופת הפרסום מכיוון שאם נקבע כי הפרסום יהיה למשל, למשך שנתיים – אני חושב שזה פוגעני ולא ראוי לאפשר פרסום לתקופה מאוד-מאוד ארוכה: זה פוגע בשם טוב של המתווך; זה עלול לפגוע באפשרות שלו לקבל עסקאות, לקבל עבודה לאחר מכן.

איתי עצמון: צריך לקבוע שהפרסום יהיה לתקופה כפי שתקבע ועדת המשמעת – כפי שאתם מציעים כאן – ובלבד שהפרסום יהיה באופן שימנע ככל הניתן את האפשרות לעיין בפרטים המזהים לאחר שחלפה תקופת הפרסום.

מורן רוזנבלום: שתי ההערות הראשונות מקובלות עלינו.

מורן רוזנבלום: לגבי ההערה האחרונה: אנחנו מסכימים עם זה שלהבדיל מפרסום במקומות אחרים, פרסום באינטרנט הוא אכן עלול להיות לדיראון עולם ולכן ישנה חשיבות בהסרת הפרסום כאשר אין עוד איזשהו אלמנט ורצון להגנת הציבור.

מורן רוזנבלום: יחד עם זאת, מכיוון שהאמצעים הטכנולוגיים לא מאפשרים לנו, אנחנו נוסיף את המילה "ככל הניתן".

איתי עצמון: כך אמרתי.

איתי עצמון: הערה נוספת בהיבט הניסוחי: אני חושב שבסיפא: "ואת הצורך בהגנה על הציבור" – אולי כדאי להגיד: "אזהרת הציבור".

איתי עצמון: הנוסח הזה מופיע בסעיפי הפרסום לגבי החלטות של עצומים כספיים.

איתי עצמון: לגבי סעיף (ד) שקובע שאין בהוראות הסעיף כדי להתיר פרסום של דבר שנאסר בהתאם להוראות כל דין, הסעיף היה רלוונטי כאשר בניסוח המקורי של הסעיף שבו ביקשתם לחייב את ועדת המשמעת לפרסם.

איתי עצמון: משקבעתם כאן שהוועדה תשקול אם לפרסם – חזקה עליה שהיא לא תתיר פרסום דבר שנאסר לפרסום בהתאם להוראות כל דין ולכן אני חושב שהסעיף מיותר וצריך למחוק אותו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסדר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מקובל מבחינתנו.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

עופר מרגולין: בנוגע לפרסום באינטרנט שהועלה פה כרעיון טוב למדיה לפרסום, אני מבקש שבאתר האינטרנט של רשמת המתווכים במשרד המשפטים שדברים כמו הדיון היום יתפרסמו בציבור כי אנשים לא יודעים.

עופר מרגולין: רק מאחד לשני נודע לנו אבל זה מאוד גורלי לנו הוועדה הזאת של בית הדין למתווכים או ועדת משמעת למתווכים ואנחנו לא מקבלים על זה פרסומים, לא יודעים מתי הדיונים, לא יודעים על מה הדיונים.

עופר מרגולין: אחרי זה אי אפשר להחזיר את הרכבת אחורה וצריך להגיש בקשות.

עופר מרגולין: מה הבעיה לעשות פרסום לדברים האלה כדי שה-18,000 מתווכים שמשלמים כל שנה עבור רישיון – ודי הרב הכסף – יהיו בעניינים.

עופר מרגולין: זה לא עולה - - -

חמד עמאר: באתר הכנסת תמיד יש פרסום כמה שבועות לפני הדיון.

חמד עמאר: לפחות שבועיים או שבו לפני הדיון תמיד יש פרסום.

חמד עמאר: אתה יכול להסתכל.

עופר מרגולין: הפרסום הוא על מה שקורה בכנסת.

עופר מרגולין: אני מדבר על הנושא של המתווכים, לא על כל מה שקורה בארץ.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: התזכיר פורסם בזמנו, לדעתי, גם באתר של הרשמת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ההזמנות לדיונים נשלחות על-ידי מזכירות הוועדה לכל הגורמים שרלוונטיים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו נשמע את ההערה אבל זה לא סמכותה של הרשמת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הרשמת מנהלת את פנקס המתווכים במקרקעין, יש לה סמכות מאוד מוגדרת.

עידית חנוכה: זה לא בסמכותה להזמין לישיבות בכנסת.

עופר מרגולין: לפרסם – לא להזמין.

אבנר פרידמן: תפרסמו שיש דיון בכנסת כדי שקהל הציבור, ה-18,000, לתת הם צ'אנס לראות, כי אנשים לא מבינים מה קורה.

אבנר פרידמן: לא כל אחד נכנס לכנסת.

ניסים הדס: אנחנו לא רואים איפה הכסף שלנו.

ניסים הדס: אולי נראה אותו בעיתונות.

חמד עמאר: אני חושב שהנושא הזה לא קשור לדיון עכשיו.

חמד עמאר: אתם יכולים לשבת עם הרשמת אחרי זה.

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 14כ"ו עם כל התיקונים שהוצעו.

חמד עמאר: נא לקרוא את סעיף 14כ"ז.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "הודעה למתלונן 14כז.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) מתלונן זכאי לקבל מידע על השלב שבו מצוי בירור התלונה אותה הגיש או הקובלנה הקשורה אליה; ואולם לא ייכלל במידע לפי סעיף קטן זה, מידע שמסירתו אסורה לפי כל דין או שיש במסירתו, לפי שיקול דעתו של התובע, כדי לפגוע בחקירה או בפרטיותו או בשלומו של אדם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) החליט התובע שלא להגיש קובלנה על עבירת משמעת על יסוד תלונתו של אדם, יודיע למתלונן על החלטתו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ג) הוגשה קובלנה על עבירת משמעת על יסוד תלונתו של אדם, יודיע התובע למתלונן על הגשת הקובלנה בעניין, ועל החלטת ועדת המשמעת בקובלנה, אם לא נכח בשעת מתן ההחלטה; התובע ימציא העתק מהחלטת ועדת המשמעת למתלונן, אלא אם כן החליטה ועדת המשמעת אחרת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסעיף הזה מוצע בהתאם לעקרונות חוק נפגעי עבירה שאמנם עוסק במשפט הפלילי, אבל אותם רציונליים חלים גם פה: להודיע למתלונן, לעדכן אותו לגבי התלונה שלו ושלב ההתקדמות בתיק ובהליך.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: גם אם הוחלט שאין ממש בתלונתו והוחלט שלא להגיש קובלנה – אנחנו מבקשים לקבוע שמן הראוי שהתובע יודיע למתלונן את העובדה שהוא החליט "לסגור" את התיק.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

איתי עצמון: יש לי שתי הערות.

איתי עצמון: הערה לסעיף קטן (ב) המוצע: השוויתי להסדרים אחרים שקיימים בחקיקה.

איתי עצמון: בדרך כלל מקובל לכתוב שההחלטה שלא להגיש קובלנה תהיה מנומקת, כלומר: "החליט התובע שלא להגיש קובלנה על עבירת משמעת על יסוד תלונתו של אדם, יודיע על כך למתלונן בהחלטה מנומקת".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מקובל.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה באמת קיים והגיוני.

קריאה: בכתב?

איתי עצמון: בהחלטה מנומקת.

איתי עצמון: אני מניח שזה יהיה בכתב.

איתי עצמון: לגבי סעיף קטן (ג), בסיפא כתבתם: "אלא אם החליטה ועדת המשמעת אחרת".

איתי עצמון: מה הטעמים שיכולים לעמוד ביסוד החלטה כזאת שלא למסור העתק למתלונן?

איתי עצמון: האם צריך לכתוב כאן "מטעמים מיוחדים שיירשמו"?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: חשנו להתיר את שיקול הדעת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר לכתוב "מטעמים מיוחדים" אם רוצים.

איתי עצמון: השאלה היא אם יש סיבה לא מסור העתק?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אולי זה יכול להיות קשור לתוכן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אולי אם התוכן מאוד מסווג.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא עולה לי כרגע - - -

איתי עצמון: אפשר לכתוב "מנימוקים שיירשמו".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר לכתוב "מטעמים שיירשמו", אין לי שום בעיה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הכוונה, כמובן, שישתמשו בסבירות ובמידתיות בסמכות הזו.

חמד עמאר: עוד הערות לסעיף?

חמד עמאר: בבקשה.

ניסים הדס: אני חושב שוועדת המשמעת צריכה להקים עוד ועדה מאחוריה שתיקרא "ועדת ערעורים".

ניסים הדס: לא ייתכן שוועדת המשמעת תפסוק לגב י מתווכים מה שהיא חושבת.

ניסים הדס: אם רוצים לערער אז אי אפשר לערער?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה הסעיף הראשון שהקראנו ובו פתחנו את הדיון.

אבנר פרידמן: נניח שהיושב-ראש של הוועדה או התובע מחליט שזה לא מתאים לו, יש לנו עוד את הממונה על הגנת הצרכן.

אבנר פרידמן: יכול להיות שצריך לכתוב שבמידה - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסמכויות של הממונה על הגנת הצרכן הן במישור הפלילי בלבד.

אבנר פרידמן: אז אם הוא מוצא שזה פלילי אז אולי שיהיה כתוב בסעיף - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אם אדוני יחכה, בהמשך יש סעיף שמדבר על היחס בין הדין המשמעתי לדין הפלילי ועל העדר התלות ביניהם.

אבנר פרידמן: מאיפה הוא ייקבע אם זה פללי או לא פלילי?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: החוק קובע.

חמד עמאר: יש חוק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: החוק קובע מה זה פלילי ומה זה אזרחי.

אבנר פרידמן: אבל זה כל-כך דק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה חד-וחלק.

אבנר פרידמן: זאת אומרת שיש שתי ועדות: ועדת משמעת והממונה על הגנת הצרכן ומשטרת ישראל ובית משפט.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יש ועדת משמעת הדנה בדין במשמעתי.

איתי עצמון: אדוניו בוודאי יודע שחוק המתווכים במקרקעין קובע בדיוק אילו התנהגויות הן פליליות.

איתי עצמון: בהצעת החוק כאן יוגדר בצורה מאוד מפורשת מהן העבירות המשמעתיות.

איתי עצמון: הדברים מאוד-מאוד ברורים.

חמד עמאר: יש עוד הערות?

אבנר פרידמן: יפה דיברת.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף עם התיקונים שהוצעו.

חמד עמאר: נא להמשיך לקרוא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "התליה זמנית 14כח.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) היה לרשם, לאחר שנועץ עם הועדה המייעצת, יסוד סביר לחשד שמתווך במקרקעין עבר עבירת משמעת כאמור בסעיף 14א, או מתנהלים נגדו הליכים לפי דין משמעתי אחר או הליכים פליליים בשל עבירה כאמור בסעיף 14א(5), רשאי הוא, אם ראה שחומרת העניין או טובת הציבור מחייבות זאת ולאחר שנתן למתווך במקרקעין הזדמנות לטעון את טענותיו, להתלות זמנית את הרישיון של המתווך במקרקעין; לעניין זה, "הליכים" – לרבות הליכי חקירה".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) התליה זמנית כאמור בסעיף קטן (א), תעמוד בתוקפה עד שתתקבל החלטה בידי הגורם המוסמך לכך שלא להעמיד את המתווך במקרקעין לדין פלילי או לדין משמעתי, ואם הועמד לדין משמעתי או פלילי - עד למתן פסק דין סופי באותם הליכים, והכל אלא אם כן הורה הרשם, לאחר שנועץ עם הוועדה המייעצת, על מועד מוקדם יותר להפסקת ההתליה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), חלפו שישה חודשים ממועד החלטת הרשם על התליה זמנית לפי סעיף קטן (א), ולא התקבלה החלטה לעניין העמדתו של המתווך במקרקעין לדין משמעתי או לדין פלילי, לפי העניין, בטלה ההתליה; ואולם רשאי הרשם להורות, לאחר שנועץ עם הועדה המייעצת, על הארכתה לתקופות נוספות, ובלבד שתקופת ההתליה הזמנית הכוללת לא תעלה על 12 חודשים מהמועד שבו הותלה הרישיון לראשונה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ד) התלה הרשם באופן זמני את רישיונו של מתווך במקרקעין לפי סעיף זה, תפורסם החלטתו בדרך שיקבע השר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ה) הותלה זמנית רישיונו של מתווך במקרקעין לפי סעיף זה, וועדת המשמעת החליטה לפי סעיף 14כ(4) להתלות את הרישיון, תבוא תקופת ההתליה הזמנית במניין תקופת ההתליה שהטילה ועדת המשמעת על המתווך במקרקעין לפי הסעיף האמור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסעיף הזה מקנה לרשם המתווכים, כמובן לאחר שנועץ עם הוועדה המייעצת, סמכות להתלות זמנית – במקרים מסוימים שמנויים פה – אם התעורר יסוד סביר לחשד שהמתווך עבר עבירת משמעת או שמתנהלים נגדו הליכים לפי דין משמעתי אחר, למשל, כאשר הוא עוסק במקצוע נוסף, או הליכים פליליים, לרבות הליכי חקירה, הוא רשאי להתלות למתווך את הרישיון לתקופה מוגבלת, כפי שמנויה בסעיף קטן (ג), עד שתתקבל החלטה אם להגיש קובלנה או להגיש כתב אישום.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה מאותם רציונלים: כאשר מדובר בחשד לעבירה מאוד-מאוד חמורה או למעשה מאוד-מאוד חמור, מתעורר צורך להזהיר את הציבור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אותו רציונל שדיברנו עליו כאשר דיברנו על פרסום ההחלטה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אמנם, כאן טרם נתקבלה החלטה, אבל הנסיבות פה שמאפשרות את ההתליה הן נסיבות מאוד-מאוד חמורות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לכן, אנחנו חושבים שבמקרים הלאו צריך ל"הקפיא" את הרישיון ולא לאפשר לאותו מתווך, עד שתתקבל החלטה לגביו, להמשיך לפעול כמתווך במקרקעין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: פרקי הזמן מנויים פה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת סמכות סבירה לפרק זמן מוגבל - - -

איתי עצמון: שלא יעלה על שנה, נכון?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: שלא יעלה על שנה.

איתי עצמון: מדוע מחקתם את סעיף קטן (ו)?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מדובר פה בהחלטה של רשם המתווכים במקרקעין, כמו כל החלטה אחרת, החלטה מנהלית, שעליה מערערים לבית משפט לעניינים מנהליים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת אומרת זה הכלל: כמו כל החלטה אחרת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין צורך לקבוע סעיף מסוים או נפרד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה הגיע, כנראה, בגלל טעות סופר או אני לא יודעת מאיפה, היה פה סעיף שהוא שגוי מבחינת הערכאות המתאימות לערעור.

איתי עצמון: בסעיף קטן (ג) הם מסמיכים את הרשם להורות, לאחר שנועץ בוועדה המייעצת, על הארכת תקופת ההתליה הזמנית.

איתי עצמון: אני חושב שצריך כאן להבהיר שמדובר על אותן נסיבות כפי שפורטו בסעיף קטן (א), כלומר, אם חומרת העניין או טובת הציבור מחייבות זאת – צריך להוסיף את זה בסעיף קטן (ג), מאותם טעמים או באותן נסיבות כאמור בסעיף קטן (א).

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסדר גמור.

איתי עצמון: לגבי סעיף קטן (ד), הסמכת שר המשפטים לקבוע בתקנות את דרך הפרסום של ההחלטה: גם כאן בדקתי בכמה דברי חקיקה שעוסקים בדינים משמעתיים וראיתי מספר הוראות שבהן אין חובה לפרסם.

איתי עצמון: אני מציע שבכל זאת, אם מדובר על תקנות שקובע השר, בגלל רגישות הנושא וההשלכות האפשריות על השם הטוב של האדם ועל הפגיעה האפשרית בפרטיות שלו – שהתקנות האלה יהיו באישור הוועדה ולגדר את הסמכות של השר לקבוע את התקנות האלה בכך שאם הפרסום יהיה באתר האינטרנט, יעמוד הפרסום לעיון הציבור לתקופת ההתליה הזמנית בלבד וייעשה באופן שיימנע ככל הניתן את אפשרות העיון בפרטים המזהים – ככל שבאמת יפורסמו פרטים כאלה – לאחר שחלפה תקופת ההתליה, בדומה למה שקבענו בסעיף שנוגע להעמדת ההחלטות לעיון הציבור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני רוצה לראות שהבנתי אותך נכון: זה מקובל עלי שהכלל יהיה שלא מפרסמים את דבר ההתליה בשום מקום, אלא אם כן, השר יקבע בתקנות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת אומרת, אני לא רוצה ליצור מצב שיכבול את השר להתקין תקנות לעניין הזה אלא, כמובן, הכול מתעדכן בפנקס.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אם הותלה רישיונו של מתווך – הפנקס מתעדכן בהתאם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: פרסום דבר ההחלטה יכול שייעשה אם השר יקבע בתקנות איך ויכלול אפיה יהיה הפרסום, לכמה זמן וכן אותה נקודה שאתה ציינת – שלאחר פרק הזמן יהיה ניתן להסיר.

איתי עצמון: אתם מתכוונים להתקין תקנות?

איתי עצמון: באישור הוועדה, כמובן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: באישור הוועדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בגלל הזה אני רוצה שהסמכות הזאת תהיה ברשות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין בעיה, מבחינתי זה בסדר, כמו שקיים אצל בעלי מקצוע אחרים, שככלל לא תפורסם ההחלטה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה יעודכן בפנקס כמו - - -

איתי עצמון: כמו שקורה לגבי בעלי מקצוע אחרים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ואם השר יימצא לנכון – הוא ייקבע תקנות באישור הוועדה.

מורן רוזנבלום: אני מבקשת לחדד נקודה קטנה נוספת.

מורן רוזנבלום: אמרנו כאן: "דבר ההתליה", "דבר ההחלטה", "ההחלטה" – כדי שזה יהיה ברור, אנחנו לא מדברים כאן על פרסום החלטה, אנחנו מ דברים על פרסום דבר ההתליה.

מורן רוזנבלום: למשל: "המתווכת מורן רוזנבלום הותלה רישיונה".

מורן רוזנבלום: זהו.

מורן רוזנבלום: אנחנו לא מדברים כאן על כל ההחלטה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הרשם הוא לא ערכאה שיפוטית שכותב החלטה מנומקת כמו פסק דין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הוא מתייעץ עם הוועדה המייעצת, אני מניחה שיש פרוטוקולים, זאת אומרת שלא בהכרח תהיה החלטה מפורטת בכתב כי זאת לא ערכאה שיפוטית וככה עובדים פקידי המדינה, ובה ניתן היה לעיין לפי חוק חופש המידע.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הכול מתוך רצון להגן על המתווכים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מדובר פה בפרטים - - -

בני לובל: זאת התליה בזמן הדיון, בעצם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בדיוק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מדובר פה בהחלטה שיכולה לכלול פרטים מאוד אישיים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו לא רוצים לפגוע בשם הטוב של המתווך עד שבית הדין לא פסק אם בכלל יש ממש בתלונה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לכן אין סיבה שכל ההנמקה תפרסם וגם לא בטוח שהיא תהיה כתובה בצורת החלטה פורמלית.

איתי עצמון: אני אסכם את ההחלטה בנושא הזה.

איתי עצמון: הנוסח, כמובן לא סופי, יהיה כדלקמן: "התלה הרשם באופן זמני את רישיונו של מתווך במקרקעין לפי סעיף זה.

איתי עצמון: השר, באישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע דרך לפרסום ההחלטה", כאשר מדובר על דבר ההתליה בציון שם המתווך, אם אני מבין נכון?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

איתי עצמון: "ובלבד שאם קבע כי הפרסום יהיה באתר האינטרנט, יעמוד הפרסום לעיון הציבור לתקופת ההתליה הזמנית בלבד וייעשה באופן שימנע ככל הניתן את אפשרות העיון בפרטים המזהים" כלומר, בשם, "לאחר שחלפה תקופת ההתליה".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אותו עקרון כמו שהחלנו על פרסום ההחלטה הסופית של ועדת המשמעת.

איתי עצמון: האם אנחנו צריכים לומר משהו בהקשר הוראות חוק חופש המידע והיחס בינה לבין ההוראות כאן?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא חושבת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: נדמה לי שזה לפי חוק חופש המידע, כמו כל מידע אחר שאתה מבקש המרשם או מכל גורם אחר במדינה.

איתי עצמון: מכיוון שאלו פרטים שיכולים לפגוע בפרטיות, אז אני חושב שיש שם הוראה - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יכול להיות שיש סייג.

מורן רוזנבלום: יש סייג.

חמד עמאר: יש עוד הערות?

חמד עמאר: בבקשה.

שגיא אגמון: לא ברור לי איך אנחנו מגינים על הציבור.

שגיא אגמון: האנשים האלה לא הותלה רישיונם סתם ככה אלא אנחנו רוצים שהציבור עכשיו ידע שהאדם הזה כבר לא כשיר לעסוק בתיווך ואם אין לנו נוהל מסודר של פרסום השמות – זה בעצם מה שעולה כרגע – איך הציבור יידע?

מורן רוזנבלום: אפשר לראות שכל סעיפי החוק מדברים על איזון מאוד עדין בין הגנה על הציבור מצד אחד, ומצד שני לא לפגוע במתווך יתר על המידה ובחופש העיסוק שלו – התליית הרישיון שלו ללא כל סיבה או פגיעה במוניטין שלו יכולות לפגוע בו בצורה שהיא ממש בלתי הפיכה, ולכן כל הזמן אנחנו מנסים לאזן בין הדברים.

מורן רוזנבלום: לאחר שיש החלטה של ועדת משמעת והיא מפרסמת כמו שצריך, אז אנחנו מבינים שצריך לפרסם את כל הפרטים.

מורן רוזנבלום: מכיוון שאנחנו נמצאים בשלב שבו עדיין אין החלטה של ועדת משמעת, זאת אומרת, עדיין לא שמעו את המתווך, לא שמעו את התובע ועוד, האיזון יתבצע בזה שמצד אחד השם שלו יוסר מהפנקס – כי הרישיון שלו מותלה – ומהצד השני, תהיה אפשרות לשר לקבוע את הדברים, אבל אנחנו לא נפרסם את כל ההחלטה.

מורן רוזנבלום: מבחינתנו, זה האיזון הראוי בין, מצד אחד, לא לפגוע במתווך יתר על המידה ומצד שני להגן על הציבור, כך שאם יכנס לפנקס – הוא יראה שהמתווך הזה לא כתוב שם.

שגיא אגמון: הוא יידרש להחזיר את תעודת המתווך שלו?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה כמו שמבטלים רישיון: יש דרישה להחזיר תעודה לרשם?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה אותו עיקרון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הכלל הוא שאדם לא יכול להציג עמו כמתווך אם אין לו רישיון בתוקף – הוספנו את המילה הזאת – אדם שעושה את זה עובר ויעבור גם אחרי הצעת החוק הזאת עבירה פלילית.

אבנר פרידמן: מה תעשי אם הוא יעבוד בתפקיד מנהלתי?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אם הוא יעבוד בתפקיד מנהלתי שלא יעלה לכדי תיווך – אין לי שום בעיה עם זה.

אבנר פרידמן: מאיפה את יודעת אם זה יהיה תיווך או לא?

אבנר פרידמן: יש פסקי דין ודיברתי על זה כבר אין-ספור פעמים: בית המשפט המחוזי הגדיר בדיוק מה זה תפקיד מנהלתי ואתם מתעלמים מזה וטומנים את ראשכם בחול וזה חבל מאוד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יש גורם - - -

אבנר פרידמן: תיקראו פסקי דין - - -

חמד עמאר: זה קשור לסעיף?

איתי עצמון: לא קשור.

חמד עמאר: אם לא קשור לסעיף - - -

אבנר פרידמן: אני מבקש, כבודו, להגיד לגבי העניין של הפרסום שנכון לרגע זה – אני לא מעביר ביקורת, אני רק מצין עובדות – יש היום פרסום באתר משרד המשפטים, רשם המתווכים: "לפניכם רשימת המתווכים המנועים מלעסוק בתיווך בשנת 2012".

אבנר פרידמן: אני לא יודע אם זה תקין, אין הסבר לשום דבר – יש רק שמות של אנשים.

אבנר פרידמן: למה הם מנועים?

אבנר פרידמן: אני מבקש שיימחקו את זה בעקבות ההצעה שעלתה עכשיו.

איתי עצמון: על איזה פרסום מדובר?

אבנר פרידמן: "לפניכם רשימת המתווכים המנועים מלעסוק בתיווך מקרקעין בשנת 2012" – יש פה מספר של אנשים.

אתי מויאל: לפי חוק הגנת הפרטיות אני לא אמורה להגיד לך למה.

אבנר פרידמן: אנחנו מדברים על הסעיף הזה.

אבנר פרידמן: לא ביקשתי לדעת למה.

אבנר פרידמן: לא צודק מבחינה משפטית לפרסם למה אנשים מנועים.

בני לובל: זה רישיון שנשלל, לא הותלה.

אתי מויאל: זה רישיון שנשלל לתקופה מסוימת.

אבנר פרידמן: זה לא מתאים, אני חושב.

אבנר פרידמן: אני לא בא להגן על אף אחד.

אבנר פרידמן: אני חושב שזה לא מתאים.

חמד עמאר: אני יכול לדעת מאיזה כוח הפרסום הזה?

אתי מויאל: לגבי המנועים מלעסוק בתיווך?

אתי מויאל: בזמנו פנו אלי מלשכת המתווכים בירושלים - - -

נחמן שי: היה דיון בוועדה לפניות הציבור בנוכחות מספר רב של חברי כנסת ונציגת היועץ המשפטי לממשלה, עורכת הדין דנה שפניץ שלימים התקדמה.

נחמן שי: היה דיון בנושא ונאמר שלא יכול להיות שמתווך שנשלל רישיונו בכרמיאל על עבירות קשות – ימשיך להתעסק ועוד ילך ללמוד משפטים.

נחמן שי: אנחנו דרשנו: אנא מכם, תפרסמו באתר שלך.

נחמן שי: זה אתר קטן, והגברת יהודית וייס לאור ההחלטה נאותה לפרסם רשימה של מנועים לעסוק בתיווך מקרקעין.

אבנר פרידמן: כתוב "מנועים מלעסוק בתיווך" – זה שמות של אנשים.

אבנר פרידמן: תכתוב "נשלל" לא אמרתי.

אתי מויאל: בסדר.

אתי מויאל: נכתוב נשלל.

איתי עצמון: אני רוצה להבין: כיום יש סמכות לרשם לשלול רישיון.

איתי עצמון: בשלב הקודם עשינו את התאמת המנוחים, כאשר ב"שלילה" מדובר על ביטול; והתליה – זה התליה לתקופה קצובה.

איתי עצמון: רציתי לדעת איך אתם מפעילים את הסמכות הזאת בהקשר של הפרסום, ברגע שנשלל הרישיון אתם מפרסמים את זה?

אתי מויאל: כן.

איתי עצמון: מכוח מה, בעצם?

אתי מויאל: בזמנו פנו אלי מלשכת המתווכים ודרשו את זה, התייעצתי עם הרפרנטית הקודמת בייעוץ וחקיקה ולא הייתה בעיה.

נחמן שי: אתי, כמו בלשכת עורכי הדין, עורך דין שנשלל רישיונו על-ידי בית דין משמעתי של לשכת עורכי הדין, הוא מוצא למחרת בעיתונות בריבועים-ריבועים של הודעות יפות: נשלל רישיוני של עורך דין זה לתקופה כזאת.

אבנר פרידמן: אז למה זה לא מופיע ברשם המתווכים?

אבנר פרידמן: עכשיו שיעשו את זה, לא לחכות לוועדה.

אבנר פרידמן: אני חושב שזה לא צודק ולא הוגן, אני לא מכיר את האנשים האלה, אני לא יודע מיהם, אני לא נגד – אני בעד.

אבנר פרידמן: אני חושב שצריך לפרסם לפחות איזה עבירות הם עברו.

אתי מויאל: אלו אנשים שהורשעו בפלילים.

אתי מויאל: אני לא צריכה לפרט לך איזה עבירות.

אתי מויאל: אלו שאנשים שישבו במאסר מעל שלוש שנים או שזאת עבירה עם קלון.

אתי מויאל: לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, שללנו להם את הרישיון עד שיעברו שלוש שנים.

אתי מויאל: אם אני אקבל הוראה להוציא את הרשימה – אני אוציא אותה.

נחמן שי: אתי, אני אוציא אותך מהפלונטר.

נחמן שי: כשחוקק החוק מלכתחילה, כל הנושא הזה עלה גם אז - - -

חמד עמאר: אני יכול להבין את הנקודה הזאת?

איתי עצמון: אני מעיין בחוק בנוסחו היום בסעיף 5(ב).

איתי עצמון: יש בו סמכות לרשם לשלול רישיון לעסוק בתיווך במקרקעין אם חדל להתקיים אחד מהתנאים למתן רישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני מציעה שאנחנו נבדוק את מה שדובר כאן ונתקן את מה שצריך.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני מציעה שמכאן ולהבא, בזה אנחנו עוסקים עכשיו, זה שהפרסום לפי הסמכות הזו וגם לפי הסמכות שהקנינו בדיון הראשון לשלול - - -

איתי עצמון: אבל הסמכות לשלול היא של ועדת המשנה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: נתנו גם לרשם, באחד הסעיפים הראשונים - - -

איתי עצמון: לרשם יש היום סמכות, לא?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל הוספנו עוד - - -

עופר מרגולין: לא לשלול אלא להתלות.

עופר מרגולין: לרשם יש את - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא, לא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני מציעה שאם השר יחליט להתקין באישור ועדת כלכלה, אותן תקנות פרסום יחולו לגבי כל ההחלטות האלה של הרשם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ככל שהוא לא יחליט להתקין תקנות – הכלל הוא שלא מפרסמים אלא מעדכנים בפנקס.

איתי עצמון: אני לא חושב, עורכת הדין דוידוביץ, שאנחנו מדברים על אותן סיטואציות.

איתי עצמון: הסיטואציה שאנחנו כאן מדברים עליה היא התליה זמנית.

איתי עצמון: הרציונל הוא להגן על אותו אדם שרישיונו הותלה באופן זמני הוא רציונל שונה לעומת החלטה לשלול רישיון בשל עבירה, למשל, גם בהיבט של אזהרת הציבור.

איתי עצמון: אני חושב שהמשקל של אזהרת הציבור גדל כאשר מדובר על שלילת רישיון בשל הרשעה ולכן אני לא בטוח שהאנלוגיה היא נכונה.

עופר מרגולין: בטוח שלא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין כרגע כללים שקבועים לגבי הפרסום.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: או שנקבע כרגע כללים - - -

אבנר פרידמן: אני לא רק מתווך, אני גם משפטן – אני לא יכול לראות בצורה כזאת, מה לעשות?

אבנר פרידמן: אני קיבלתי תעודה ממשרד המשפטים גם כן ויש לי מה להגיד.

אבנר פרידמן: אני לא נגד, אני בעד שיהיה סדר.

אתי מויאל: יש להבדיל בין התליה זמנית לשלילה.

חמד עמאר: אז לא לאשר את הסעיף?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני חושבת שאם אנחנו לא נתייחס כרגע לפרסום – זה יוצר מצב מעוות שעל התליה עשויות להיות הוראות לפרסום או הסמכה לשר לקבוע הוראות לפרסום ואילו על שלילה מוחלטת לא תהיה הסמכה כי כרגע אין הוראת חוק שמתייחסת לפרסום אם הוא מותר או אסור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לכן, אני מציעה, כדי לא ליצור מצב מעוות שבו לשר יש סמכות לקבוע הוראות לפרסום להתליה זמנית אבל אין לו סמכות לקבוע הוראות לעניין ביטול מוחלט, אני מציעה כן להקנות לו את הסמכות הזו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה אומנם לא קשור לתיקון העיקרי אבל זה יוצר מצב מעוות.

איתי עצמון: מה את מציעה כרגע?

איתי עצמון: את מציעה להסמיך את שר המשפטים – זה יהיה באישור הוועדה – לקבוע תקנות, הוראות, לעניין פרסום החלטות בדבר ביטול או התליה של רישיונות, כאשר אם מדובר באמת על פרסום באינטרנט – יחול הסייג שדיברתי עליו קודם לגבי מניעת עיון לאחר - - -

עופר מרגולין: ביטול – לא התליה.

עופר מרגולין: סליחה, לגבי ביטול לא לגבי התליה.

עופר מרגולין: בהתליה הרי עוד לא שמעו אותו והוא עוד לא הגיע.

עופר מרגולין: כשיהיה פסק של ביטול - - -

איתי עצמון: יש סמכות אחרת של התליה.

עופר מרגולין: שיהיה ביטול - - - הרי בשביל זה כל בית הדין הזה הוקם, בשביל להתריע ממתווכים שהם לא בסדר.

עופר מרגולין: אז אם מתווך לא בסדר – שיפרסמו שהוא לא בסדר.

עופר מרגולין: אבל אם זה בבדיקה, בדיון - - -

חמד עמאר: אם ככה, אין לי את האיזון הזה.

חמד עמאר: רציתי לתת בהתליה את האיזון.

חמד עמאר: אבל אם כבר יש שלילת רישיון – אני רוצה שהשר יתקין תקנות.

חמד עמאר: לא יכול להיות מצב שלא יפורסם.

חמד עמאר: אני רוצה לחייב אותו להתקין תקנות.

חמד עמאר: בנושא ההתליה הלכתי על איזון, אבל בנושא הסופי אני לא מוכן.

אבנר פרידמן: בינתיים מה קורה?

אבנר פרידמן: אנשים יכולים להיפגע פה.

חמד עמאר: לפי איזו סמכות היום את מפרסמת?

אתי מויאל: אין סמכות.

אתי מויאל: מה שאמר מר נחמן שכטר זה בדיוק.

אתי מויאל: בזמנו הודיעו את זה ואז פרסמנו – אפשר להוריד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הרשם מנהל את הפנקס.

אתי מויאל: אני מנהלת את הפנקס של המתווכים המורשים.

חמד עמאר: אז בואו נטפל בנושא הזה עכשיו: שהשר יתקין תקנות לנושא הזה ואנחנו מחייבים אותו להתקין תקנות בנושא של - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: שההתליה תהיה ברשות אבל לעניין שלילה - - -

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: התליה תהיה ברשות.

חמד עמאר: לשר יש סמכות להתקין או לא להתקין.

חמד עמאר: אבל אם הוא מתקין – זה באישור ועדה.

חמד עמאר: אבל אני רוצה שהשלילה תפורסם.

אתי מויאל: זה מקובל עלי.

אתי מויאל: אני אוריד את זה כבר היום מאתר האינטרנט.

חמד עמאר: בסדר גמור.

נחמן שי: אנחנו רוצים לגמור את הסגה הזאת.

נחמן שי: אנחנו רוצים להתקדם, אדוני, כי זה - - -

חמד עמאר: אנחנו רוצים להתקדם אבל אנחנו רוצים לחוקק טוב ואנחנו רוצים להתקדם כמו שצריך.

נחמן שי: מצוין, בבקשה.

חמד עמאר: אז תקריא את מה שהחלטנו עכשיו, נאשר את זה ונתקדם.

שגיא אגמון: כרגע יש סמכות מכוח חוק הפרשנות שאומר שלגוף מנהלתי יש גם את כל סמכויות העזר הדרושות לשם ביצוע תפקידיו וזה בעצם המקור של הסמכות.

שגיא אגמון: ברגע ששללנו – אנחנו כוועדה מייעצת – עם הרשמת את הרישיון של אדם, זה מקור הסמכות שלנו לפרסם.

שגיא אגמון: אני חושב שאם כרגע אנחנו מורידים את הרשימה הזאת – אנחנו מסכנים את הציבור: אלו אנשים שאם נשלל רישיונם לעסוק בתיווך, הם עברו עבירות חמורות מאוד.

שגיא אגמון: אני מסכים בהחלט שצריך להיות הסדר בתקנות שיסדיר את כל הנושא ורם את הפרסום שלהם.

שגיא אגמון: עד אז אני חושב שבהחלט לא נכון להוריד את הרשימה הזאת.

שגיא אגמון: היא רשימה שנועדה להגן על הציבור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: קודם כל, הרשם מנהל פנקס.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בפנקס נכלל כל מי שיש לו רישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כשאדם מזמין שירות ממתווך, נדמה לי שמצופה ממנו שייגש ויבדוק אם אותו אדם הוא בעל רישיון בפנקס שבו מופיעה רשימת שמות ותעודות זהות של מי שיש לו רישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: גם אם פלוני, אתמול או שלשום, נשלל ממנו הרישיון, באותו יום יעודכן הפנקס ושמו לא יופיע ברשימת האנשים שיש להם רישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לכן אני לא חושבת שהאמירה שמסכנים את הציבור היא נכונה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אף אחד לא אמר שחייבים לנפנף בדגל שאומר: לאדם מסוים שללנו את הרישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר, זה מקובל, כנראה יש בזה צורך, אבל לא שבלי זה הציבור נמצא בסכנה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא חושבת שזה נכון.

שגיא אגמון: לגבי עורכי דין – שנינו עורכי דין ואנחנו יודעים את זה היטב – יש לך באתר לשכת עורכי הדין רשימה מסודרת של כל מי שהוצא מלשכת עורכי הדין או שנשלל רישיונו באופן זמני, קבוע או אחר.

חמד עמאר: הזה אנחנו מחוקקים חוק עכשיו ואני רוצה להסדיר את זה כמו שצריך, כמו שהציעה הרשמת: להוריד את השמות עד שאנחנו נסדיר את העניין בחקיקה.

איתי עצמון: האם הכוונה שאנחנו נאשר גם סעיף הסמכה לעניין הזה?

חמד עמאר: כן.

איתי עצמון: כתבתי כרגע לעצמי טיוטה ראשונית של סעיף ההסמכה: "השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע הוראות לעניין העמדה לעיון הציבור של רשימת מתווכים במקרקעין שרישיונם הותלה או בוטל לפי חוק זה, ובכלל זה לגבי תקופת הפרסום ובלבד שאם קבע חובת פרסום באתר האינטרנט של משרד המשפטים, יקבע גם הוראות בדבר מניעת אפשרות העיון בפרטים המזהים ככל הניתן לאחר שחלפה תקופת הפרסום שנקבעה.

איתי עצמון: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת אומרת שגם אם ועדת המשמעת החליטה - - -

איתי עצמון: לא מדובר על ועדת - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אז צריך לחדד את זה בנוסח:

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לפי חוק זה - - -

איתי עצמון: למעט לעניין ועדת המשמעת.

איתי עצמון: כלומר, מדובר לפי חוק זה - - -

חמד עמאר: תוך כמה זמן הוא צריך להתקין תקנות?

איתי עצמון: אני חושב שצריך לקבוע מועד.

חמד עמאר: מה אתם מציעים?

חמד עמאר: מתי אתם יכולים.

אבנר פרידמן: 60 יום – אין חגים עכשיו ואין כלום.

אבנר פרידמן: אנחנו נקיים עכשיו.

אבנר פרידמן: שבועות וזהו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה משהו שטעון איזושהי בדיקה לגבי האינטרנט.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יש איזושהי סוגיה שאנחנו מנסים לבדוק אותה עכשיו לגבי האינטרנט, שאלה רוחבית: האפשרות לאחזר גם אחרי שמסירים מידע מהאינטרנט.

חמד עמאר: כמה זמן את חושבת?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אולי 90 יום.

איתי עצמון: השאלה אם אתם לא רוצים לקשור את זה למועד תחילתו של התיקון לחוק?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני אשמח.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו בתקופה מאוד-מאוד-מאוד לחוצה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני, כאמור, לא חושבת שהציבור נמצא בסכנה.

חמד עמאר: כן, אבל שנביא את זה לוועדה ונאשר את התקנות – אני רוצה לפני - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה לא תלוי בחוק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: שב לא שהחוק לא יכול להתחיל לפעול.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה משהו אחר.

איתי עצמון: אתם מוכנים להכין את התקנות האלה במועד מוקדם יותר?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: על אף שמהותית זה לא קשור לדין המשמעתי, אני כן אשמח שיהיה פרק זמן סביר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו עכשיו בתקופה מאוד-מאוד עמוסה ואני לא חושבת שעוד יום או פחות יום - - -

חמד עמאר: ארבעה חודשים מהיום בסדר?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

איתי עצמון: אני רק רוצה לחדד עוד נקודה.

איתי עצמון: מכיוון שהנושא עלה תוך כדי הדיון, לא הספקתי כמובן לסרוק את כל הוראות החוק כדי לראות על מה בדיוק אנחנו מדברים.

איתי עצמון: יש כיום סמכות לרשם, כמו שציינתי קודם לכן בסעיף 5(ב), לשלול רישיון.

איתי עצמון: מעבר לכך יש רשימה של מתווכים בעלי רישיון שאסור להם לעשות שימוש ברישיון שלהם מכוח סעיפים אחרים.

איתי עצמון: השאלה על מה בדיוק מדובר?

איתי עצמון: על איזו החלטה?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: למיטב זכרוני יש שני סעיפים שמקנים לרשם זכות לשלול.

איתי עצמון: תוכלי להפנות אותנו?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אחד זה סעיף 5(ב), השני זה סעיף שהתקבל פה בוועדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: תיקנו את סעיף 5 והוספנו לו את סעיף (ב1), זאת אומרת זה סעיף 3 להצעת החוק, וקבענו שעל אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי רשם המתווכים - - -

איתי עצמון: זה משהו אחר.

איתי עצמון: זה לא לתת רישיון.

אתי מויאל: היום זה רק לפי סעיף 5(ב): אם יוטל עליו מאסר לרבות בעבירה שאין עמה קלון - - -

איתי עצמון: כלומר מדובר על החלטות על ביטול רישיון לפי סעיף 5(ב).

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני רוצה לציין שהתפיסה שלנו – זה ברור מאליו – שמתווך כל שנה, כשהוא משלם את האגרה השנתית, הוא מקבל רישיון מחדש.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת אומרת שהשלילה יכולה להיות במהלך השנה בה שילם את האגרה ועד לתום השנה ואז הוא צריך לחדש ולהגיש בקשה חדשה לקבל רישיון – השלילה הזו רק במהלך השנה יכולה להיות.

חמד עמאר: תודה רבה.

איתי עצמון: אנחנו מדברים רק על זה עם כל ההוראות שדיברנו עליהן קודם לכן ושהתקנות האלה יגיעו לאישור ועדת הכלכלה בתוך ארבעה חודשים מיום מפרסומו של החוק הזה או מהיום?

חמד עמאר: מהיום.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: למה אי אפשר מיום פרסומו?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני מעדיפה מיום פרסומו.

איתי עצמון: מיום פרסום החוק אני חושב שזה עדיף.

חמד עמאר: ואם החוק עוד שישה חודשים - - -

איתי עצמון: לא, לא.

איתי עצמון: פרסום החוק הוא תוך 10 ימים מהיום שהוא עובר בכנסת.

חמד עמאר: אין בעיה.

חמד עמאר: אם זה 10 ימים אין בעיה.

איתי עצמון: ארבעה חודשים מיום פרסום החוק ברשומות.

חמד עמאר: בסדר גמור.

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 14כח.

חמד עמאר: להמשיך בבקשה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "שיפוט פלילי ומשמעתי 14כט.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) ענישה או זיכוי בהליכים פליליים או בהליכים משמעתיים על פי דין אחר, אינם מונעים נקיטת הליכים על פי חוק זה נגד מתווך במקרקעין בשל אותו מעשה או מחדל, ונקיטת אמצעים או זיכוי על ידי ועדת המשמעת בשל אותו מעשה או מחדל אינם מונעים נקיטת הליכים פליליים או הליכים משמעתיים על פי דין אחר נגדו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) הוגש נגד מתווך במקרקעין כתב אישום בשל מעשה או מחדל המשמש גם עילה לדיון לפני ועדת המשמעת, רשאית הועדה להפסיק את דיוניה עד למתן פסק דין סופי במשפט הפלילי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כמובן שאם ועדת המשמעת רוצה להמתין, כשבד-בבד הוגש גם כתב אישום, וועדת המשמעת רוצה להמתין עד לקבלת החלטה בהליך הפלילי היא רשאית לעשות כן אבל הכלל הוא שהיא יכולה להתקדם בהליך באופן עצמאי .

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

חמד עמאר: אין הערות.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: " מקום מושב 14ל.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) מקום מושבה של ועדת המשמעת הוא ירושלים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) השר רשאי לקבוע בצו מקום מושב נוסף; נקבע יותר ממקום מושב אחד - יקבע השר בצו, את אזורי השיפוט של כל אחד ממקומות המושב.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

נחמן שי: למה לא באילת?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה סעיף שאין לי כל-כך מה להסביר לגביו.

איתי עצמון: למה החלטתם דווקא לקבוע את מקום המושב?

איתי עצמון: בחוקים אחרים זה לא קיים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני חייבת להגיד שמבחינתי – זה לא אני כתבתי את ההצעה הזו – מבחינתי אין לי בעיה להשמיט את הסעיף הזה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כנראה שבזמנו ראו איזו חשיבות פורמלית אבל אין לי בעיה להשמיט.

נחמן שי: עוד דבר טוב שיכול להיות בירושלים – שיהיה בירושלים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני מניחה שבירושלים נמצאים כל משרדי הממשלה, הרשם.

חמד עמאר: אם לא קיים במקום אחר - - -

איתי עצמון: אתם עומדים על הסעיף הזה?

חמד עמאר: אתם יכולים להוריד?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא עומדים.

חמד עמאר: אז מורידים.

חמד עמאר: אין הערות על הסעיף.

חמד עמאר: אני מאשר.

איתי עצמון: הסעיף נמחק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "התליית רישיון מרצון 14לא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) מתווך מקרקעין המבקש שלא לעסוק בתיווך במקרקעין רשאי להתלות את רישיונו (להלן – התליית רישיון מרצון); הודעה על התליית רישיון מרצון תימסר על-ידי המתווך במקרקעין, מראש ובכתב, לרשם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) משהודיע מתווך במקרקעין על התליית רישיונו מרצון, וכל עוד לא ביטל הודעתו, יחולו עליו הוראות חוק זה, בשינויים אלה: (1) לא יעסוק בתיווך במקרקעין ולא יעשה שימוש בתואר מתווך במקרקעין באופן העשוי ליצור רושם שהוא משמש כמתווך במקרקעין, ואם עשה פעולה כזאת, דינו כאמור בסעיף 15.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (2) אינו חייב בתשלום אגרה תקופתית לתקופה החל בחודש ינואר הראשון שלאחר הודעתו לרשם ועד אשר יודיע לרשם בכתב על ביטול התליית הרישיון מרצון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ג) מתווך במקרקעין שהודיע על התליית רישיון מרצון לאחר ששילם אגרה תקופתית לא יהיה זכאי להשבת כל סכום ששילם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ד) בוטלה הודעה בדבר התליית רישיון מרצון, ישלם מתווך המקרקעין, כתנאי לחידוש הרישיון, אגרה תקופתית יחסית, ששיעורה מכפלת חודשי השנה שנותרו מיום ביטול ההודעה בדבר התליית הרישיון מרצון עד לחודש דצמבר של אותה השנה באגרה התקופתית שנקבעה, חלקי שתיים-עשרה; לעניין זה, דין חלקי חודש כדין חודש שלם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסעיף הזה מסדיר את האפשרות של המתווכים מבחינה פורמלית ל"הקפיא" את הרישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אדם שרואה שהוא לא מתכוון לעסוק במקצוע יכול להודיע לרשם ולהימנע מתשלום אגרה עד למועד שבו הוא מחליט לחדש את הרישיון, ואז הוא צריך לשלם את החלק היחסי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: באותה תקופה בה הרישיון מותלה – יכול להיות שיש בעיית ניסוח בסעיף (ב) – הכוונה הייתה שגם כאשר אדם מודיע מרצון על התליית הרישיון, לאחר מכן יחולו עליו הוראות החוק בשינויים המחויבים: לא יוכל לשמש כמתווך במקרקעין, אסור לו להציג את עצמו כמתווך במקרקעין ואם יעשה כן הוא יעבור עבירה פלילית, כמו שקובע החוק היום.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כמובן שסעיפים שמדברים על העיסוק בתיווך, אופן העיסוק, חובת הגינות וזהירות הם לא רלוונטיים כי הרישיון מותלה – אותו אדם לא עוסק בפועל כמתווך אז כמובן שהסעיפים האלו לא רלוונטיים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לכן צריך להגיד שיחולו הוראות החוק בשינויים המחויבים.

איתי עצמון: אני גם לגבי זה לא לגמרי בטוח.

איתי עצמון: כשאני קורא את סעיף 2 לחוק כנוסחו היום, סעיף 2(א) קובע כי: "לא יעסוק אדם בתיווך במקרקעין אלא אם כן הוא בעל רישיון ובהתאם להוראות חוק זה".

איתי עצמון: כאן, בתיקון, היה בעל רישיון בתוקף – זה תיקון שהתקבל כבר בישיבה הראשונה.

איתי עצמון: אז בעצם אני לא כל-כך מבין מה הטעם בסעיף קטן (ב), מכיוון שאם אדם הודיע על התליית רישיונו מרצון אז אין לו רישיון בתוקף, אז זה ברור שאסור לו לעסוק בתיווך במקרקעין.

אבנר פרידמן: ואם הוא לא מודיע?

אבנר פרידמן: מותר לו לעסוק.

אבנר פרידמן: זה לא יעמוד בבג"ץ שאדם שיש לו רישיון תיווך אבל לא שילם את האגרה, אסור לו לעסוק בתיווך.

אבנר פרידמן: הוא לא יקבל עמלה.

אבנר פרידמן: תוציאו לכם מהראש: אדם שלא שילם אגרה מותר לו, אבל העונש הגדול שלו זה שהוא לא יקבל דמי תיווך.

אבנר פרידמן: אתם לא יכולים לעשות את זה.

אבנר פרידמן: אתם טומנים ראשכם בחול.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו לא עושים פה שום דבר חדש.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: סעיף 18(ב) קובע שאדם שלא שילם את האגרה הוא לא יכול לעסוק בתיווך והמשמעות היא שאין לו רישיון.

איתי עצמון: כפי שנקבע בחקיקה לגבי הרבה מאוד בעלי רישיונות ועוסקים אחרים.

אבנר פרידמן: דבר נוסף שאני רוצה להעלות פה.

אבנר פרידמן: משרד המשפטים טומן ראשו בחול ואני אסביר למה: ועדת המשמעת לא תחול כאן על מי שעובד בתפקיד מנהלתי.

אבנר פרידמן: להם אין את הפרקטיקה – לי יש את הפרקטיקה של מתווך 30 שנה, אני יודע מה זה הפרקטיקה.

אתי מויאל: אבנר, אין לך רישיון.

אבנר פרידמן: לא צריך רישיון תיווך.

אתי מויאל: באמת?

אבנר פרידמן: אמרתי שעסקתי.

איתי עצמון: אדוני - - -

אבנר פרידמן: תן לי לסיים.

אבנר פרידמן: אני אדבר פרקטית.

אבנר פרידמן: הם, עם כל הכבוד, יושבים במשרד המשפטים.

אבנר פרידמן: ייווצר מצב שיהיה כדאי לעסוק בתפקיד מנהלתי ולא להיות תחת ועדת המשמעת הזאת.

אבנר פרידמן: תפקיד מנהלתי, כבודו, מוגדר בחוק בפסקי דין של בית משפט מחוזי שמנחים מהו תפקיד מנהלתי.

אבנר פרידמן: תפקיד מנהלתי הוא 99.9% תפקיד של מתווך.

אבנר פרידמן: לכן הכול חייב להיות: גם ועדת המשמעת וגם הסעיף הזה, אסור לו לעסוק בתפקיד מנהלתי, ואז סגרנו והשארנו פתח למי שיש לו רישיון בתיווך שיעסוק בתיווך כמו שצריך ועליו תהיה ועדת משמעת.

איתי עצמון: אדוני חוזר ומדבר על תפקיד מנהלתי – זה לא הנושא.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: הערות לסעיף?

נחמן שי: לכמה זמן ניתן להתלות את הרישיון?

אתי מויאל: אין הגבלה בחוק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא קבענו.

נחמן שי: לא נקבע?

נחמן שי: הייתה הוראה לפני כמה שנים שדיברה עד חמש שנים.

אתי מויאל: לא.

אתי מויאל: עד חמש שנים זה מי שעשה בחינה אבל לא מימש את ההליך לקבלת רישיון – הבחינה מתבטלת.

חמד עמאר: בסדר, תודה.

חמד עמאר: יש עוד הערות?

יצחק לוי: אני רוצה להבין את הסעיף: אדם שיוצא לשליחות לשנתיים ומתלה את הרישיון שלו וחוזר כעבור שנתיים – הוא חייב לשלם מיום הראשון שהוא לא היה - - -

אתי מויאל: לא, לא.

אתי מויאל: רק ממתי שהוא חוזר.

אתי מויאל: וגם אם הוא חוזר באמצע השנה – יהיה תשלום יחסי.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: לא עניתם להערות של היועץ המשפטי.

איתי עצמון: מה ההתייחסות שלכן להערה שלי לסעיף קטן (ב) המוצע?

איתי עצמון: מה הנוסח שאתן מוכנות לקבוע כאן?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר לקבוע איזושהי הוראה כללית שהוראות החוק יחולו בשינויים המחויבים.

איתי עצמון: אבל אני לא כל-כך מבין מה זה אומר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יש גם את סעיף 18(ב), אגב, שכן חשוב להחיל אותו גם על מי שחוזר מהתליה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת אומרת שאם הוא לא משלם את האגרה במועדה – לא יהיה רשאי לשמש.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסעיף היום אומר: "לא שילם בעל רישיון" – פה הוא לא נחשב כבעל רישיון כי רישיונו הותלה.

איתי עצמון: השאלה היא אם סרקתם את החוק וראיתם היכן זה באמת רלוונטי?

איתי עצמון: הוראה כזאת גורפת - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני הסתכלתי וחשבתי שסעיף 2, עכשיו אני חוזרת בי כי באמת כשזה בתוקף אז – וגם סעיף 18(ב).

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כל שאר הסעיפים מדברים על פעילותו של המתווך - - -

איתי עצמון: אז מה הנוסח הסופי שאתן מציעות?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר לכתוב – אני לא יודעת – אם אתה חושב שלא צריך לכתוב "בשינויים המחויבים" אז - - -

איתי עצמון: את מדברת על סעיף אחד, אני מבין, נכון?

איתי עצמון: על הסעיף שנוגע לאגרות.

איתי עצמון: סעיף 18 לחוק מדבר על אגרות.

איתי עצמון: סעיף 18(ב) קובע: "לא שילם בעל רישיון את האגרה במועדה, לא יהיה רשאי לשמש".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בהקשר הזה אני רוצה להזכיר – תכננתי להעלות את זה בסוף – סעיף 13 אומר שאסור להעסיק אדם אחר בתיווך אלא אם כן הוא בעל רישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: גם כאן צריך לחדד, כדי שלא ייחשב מי שרישיונו מותלה לבעל רישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה אותו חשש שמר פרידמן העלה, מי שרישיונו מותלה – הוא לא נחשב כבעל רישיון ואז לא ניתן להעסיק אותו בתיווך.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בתפקיד מנהלתי אנחנו לא מתערבים.

איתי עצמון: אז תוכלי לומר בצורה ברורה מה השינוי שאתם מציעים?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לכן אני אשמח לשמוע למה באמת לא להגיד שהוראות החוק יחולו בשינוים המחויבים, כדי לא להגביל אותנו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לעניין סעיף 18(ב) – יראו בעל רישיון כמי שרישיונו הותלה.

איתי עצמון: אני מוכרח להגיד שלא לגמרי הבנתי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: למה?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לוקחים את הוראות החוק ובמפורש כותבים הוראה לעניין 18(ב) שיראו בעל רישיון כמי שרישיונו הותלה.

איתי עצמון: אבל זה בעצם החלה של הוראות החוק בשינויים המחויבים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אז את חושב שלא צריך לכתוב?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אז לא אכפת לי לכתוב - - -

איתי עצמון: מה בעצם הכוונה העקרונית שלכם?

איתי עצמון: כשמתווך במקרקעין מודיע על התלית רישיון מרצון, מה יהיה דינו?

איתי עצמון: הרי כל הוראות שבחוק שאוסרות על עיסוק בתיווך אלא אם כן יש רישיון בתוקף - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יחולו עליו ממילא - - -

איתי עצמון: ברור שזה חל.

איתי עצמון: לגבי האגרה – אתם קבעתם כאן הוראות ספציפיות: "אינו חייב בתשלום אגרה לתקופה" ולאחר מכן הנושא של החזר האגרה ותשלום אגרה למי שביטל את ההודעה על התלית רישיון מרצון.

איתי עצמון: אני לא לגמרי מבין למה הכוונה בתיבה: "יחולו עליו הוראות חוק זה"?

איתי עצמון: זה מה שאני לא מצליח להבין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אז לא אכפת לי לכתוב הוראה רק על 18(ב) ובלבד שהוועדה תאשר להוסיף לסעיף 13 את המילה "בתוקף" אחרי "בעל רישיון".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הוספנו לכל הסעיפים בהם יש "בעל רישיון" את המילה "בתוקף".

איתי עצמון: סעיף 13 מדבר על איסור העסקה ואתם רוצים שיהיה כתוב: "אדם לא יעסיק אדם אחר בתיווך במקרקעין אלא אם כן המועסק הוא בעל רישיון" וכאן יתווסף "בתוקף לפי חוק זה".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ואז אפשר להחיל רק את 18(ב).

איתי עצמון: שאלה נוספת לגבי סעיף קטן (ג): אני לא כל-כך מבין מה הטעם בהוראה שמתווך במקרקעין שהודיע על התליית רישיון מרצון לאחר ששילם אגרה – אני חושב שזאת צריכה להיות אגרה שנתי ולא תקופתית – לא יהיה זכאי להשבת כל סכום.

איתי עצמון: אם שילמתי, למשל, את הסכום וביקשתי להתלות מרצון לאחר, למשל, חודש – למה אני לא יכול לקבל את ההחזר היחסי כמובן?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בדקנו אצל השמאים ואצל רואי החשבון, גם שם לא משיבים למי שביקש להתלות את רישיונו – לאחר שהוא שילם לא משיבים שום סכום.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: דבר נוסף, נדמה לי שעוד לא הגענו לסעיף הזה, בתקופת ההתליה אותו אדם יהיה כפוף לדין משמעתי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: האגרה, אפשר להגיד, מגלמת באיזשהו מובן גם את הדין המשמעתי וגם את המנגנון המשמעתי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: טעם נוסף לגביית האגרה הוא כל הטיפול בעת הגשת הבקשה וההחלטה אם לרשום במרשם או לא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הפעולות האלו נעשו בעת בקשת הבקשה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אם יום לאחר מכן או שבוע לאחר מכן הוא החליט להתלות – עדיין הרשם בחן אם לרשום או לא, אם הוא עומד במבחנים שהחוק קובע.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה שהוא ביטל שבוע אחרי לא מחזיר, בהקשר הזה, את הגלגל לאחור.

איתי עצמון: אבל אני לא כל-כך מבין: אל מול מה שאת אומרת, ראו בסעיף קטן (ד) המוצע על-ידכם, כתבתם שם הוראה לעניין תשלום אגרה תקופתית יחסית, כלומר אתם כן מתייחסים לזה באופן יחסי אז אני לא כל כך מבין איך זה מתיישב עם מה שאמרת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה כשהוא מבקש לחדש רישיון.

איתי עצמון: אני לא כל-כך מבין – אם אתם אומרים שהפעולה של הרישום מגלמת את הסכום של 460 שקלים חדשים - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: היא לא מגלמת אחד לאחד – מדברים על אגרה לא על מחיר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר להגיד שההצדקה.

חמד עמאר: ידוע לכם איך זה בלשכת עורכי הדין?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא הצלחתי לבדוק בלשכת עורכי הדין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל בשמאים וברואי החשבון בפירוש לא מחזירים.

איתי עצמון: יש שם גם אפשרות של התליה מרצון?

אתי מויאל: כן.

אתי מויאל: יש התליה מרצון והם לא מחזירים.

איתי עצמון: לשמאי המקרקעין?

אתי מויאל: כן.

אתי מויאל: לשמאי מקרקעין יש התליה מרצון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: סעיף 8(ד) לחוק שמאי מקרקעין.

נחמן שי: ההסבר לגבי חלקי השנה – אותו מתווך שהיה בחו"ל וחזר במרץ וחזר לעבודה ביוני, אז אומרים הוא ישלם רק חצי שנה ולא לשנה.

נחמן שי: יש בזה היגיון.

חמד עמאר: לא לזה מתייחס היועץ המפטי.

חמד עמאר: הוא מתייחס להחזר.

נחמן שי: - - - פרוצדורה של החזרת כספים היא פרוצדורה בעייתית וזה לא יעבוד בשום מקום.

אתי מויאל: אני צריכה לבקש את האישור של חשב משרד המשפטים – עם הכמויות שיהיו זאת גם בעיה רצינית.

חמד עמאר: עוד הערות לסעיף?

ניסים הדס: הם לוקחים דוגמאות מוועדות אחרות אבל בוועדת המשמעת – 75% הם ו-25% אנחנו – זה בסדר.

ניסים הדס: זה לא קיים באף מקום.

ניסים הדס: אז תיקחי את כל הדוגמאות ביחד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא הבנתי מה זה קשור?

ניסים הדס: אני אומר שאת לקחת דוגמאות מאחרים: עורכי דין, רואי חשבון - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל אם אדוני - - -

ניסים הדס: רגע.

ניסים הדס: גם בלשכת עורכי הדין ורואי חשבון יושבים בוועדת המשמעת 50% ולא 75% ו-25%.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אז אולי תחזור לפרוטוקול?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני מזמינה אותך לחזור לפרוטוקול.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסברנו שם בדיוק מה הסיבה שרואי חשבון אפשר למצוא רואה חשבון שהוא עובד מדינה – יש עובדי מדינה שהם רואי חשבון, ויש עובדי מדינה שבהגדרה הם שמאים עבור המדינה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין דבר כזה - - -

חמד עמאר: תודה רבה.

ניסים הדס: בעריכת דין מחזירים כסף – זה בסדר?

אבנר פרידמן: מה לגבי החזרת כספים?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין החזרה.

אבנר פרידמן: אין החזרה.

אבנר פרידמן: ומה לגבי העתיד?

אבנר פרידמן: לכל השנה או לחלק?

ניסים הדס: למה אין החזרה?

ניסים הדס: לא נותן שירות.

ניסים הדס: למה אין החזרה?

חמד עמאר: אם הבנתי את זה - - -

אבנר פרידמן: יש טעות כאן.

אתי מויאל: אין טעות.

אבנר פרידמן: בוודאי.

אבנר פרידמן: איך את יכולה לדעת אם הוא היה בחוץ-לארץ או לא?

אבנר פרידמן: הוא רוצה להחזיר את הרישיון שלו היום - - -

חמד עמאר: מה זה קשור אם הוא בחוץ-לארץ או לא?

חמד עמאר: הוא רוצה לבוא ולהחזיר את הרישיון שלו?

אבנר פרידמן: כן.

חמד עמאר: משלם יחסית לזמן.

ניסים הדס: נכון, נכון.

ניסים הדס: אתה צודק.

אתי מויאל: זה יהיה ככה, אבנר, זה היה ככה.

ניסים הדס: הוא מדבר על החזרת כספים ששולמו שנה מראש.

אבנר פרידמן: מי שלא שילם את האגרה בזמן - - -

אתי מויאל: זה לא שייך לכמה זמן.

אתי מויאל: מדברים פה על אדם שהקפיא את רישיונו.

ניסים הדס: אני חושב שאתה צודק – צריך להחזיר.

חמד עמאר: סליחה.

חמד עמאר: יש לך עוד הערות לסעיף?

עופר מרגולין: מדובר פה בסעיף הזה על העניין של תשלום אגרה או תשלום חלקי של אגרה כשמתלים או כשמחדשים את הרישיון.

עופר מרגולין: יש לי שאלה לרשמת: מה התמורה שאני מקבל עבור האגרה אם שילמתי חצי שנה, שנה, 20 שנה?

עופר מרגולין: בדרך כלל יש תמורה לאגרה.

עופר מרגולין: איזו תמורה יצאה לי מהאגרות שאני משלם למדינה?

אתי מויאל: אני לא קבעתי את האגרות.

אתי מויאל: זאת ועדת האגרות הממשלתית.

אתי מויאל: ואני אמרתי שמי שיש לו טענה – שייפנה לאגרות.

אתי מויאל: אני עושה את העבודה המוטלת עלי.

אתי מויאל: האגרה של המתווכים היא הכי נמוכה.

ניסים הדס: אבל את צריכה להודיע למתווכים, לאלה שמשלמים, מה עשיתם עבורנו.

ניסים הדס: אתם לא אומרים מה עשיתם עבורנו.

עידית חנוכה: חברים, אתם לא יכולים לדבר כולכם ביחד.

עידית חנוכה: אי אפשר לרשום כך פרוטוקול.

עופר מרגולין: שאלתי שאלה פשוטה: מה התמורה לאגרה שאני משלם?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה לא קשור, אדוני.

חמד עמאר: בקשר לאגרות: יש החלטה, יש החלטת ממשלה בכל הנושאים של האגרות.

חמד עמאר: אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה של מה הם נותנים – זה לא קשור לחוק.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

חמד עמאר: מעכשיו אני נותן אישור לאחד לדבר – אחד שיכנס לדבריו של השני אני אוציא אותו החוצה, יתרענן בחוץ ויחזור.

איתי עצמון: אתה רוצה שנגיד מה התיקונים, כדי שנבין?

חמד עמאר: כן.

איתי עצמון: בסעיף קן (ב), אני מבין שמדובר בהחלת סעיף 18(ב) בשינויים המחויבים; פסקה (1) נמחקת, נכון?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

איתי עצמון: בפסקה (2) אנחנו מחליפים רק את המינוח מ"אגרה תקופתית" ל"שנתית", כך גם בסעיף קטן (ג).

איתי עצמון: ובנוסף, תיקון בסעיף 13: הוספת המילה "בתוקף" לאחר המילה "רישיון".

אבנר פרידמן: כאשר רשמת המתווכים רושמת באינטרנט שלמתווך יש רישיון בתוקף – היא לא רושמת מאיזה תאריך הרישיון בתוקף.

אבנר פרידמן: זאת אומרת שהיום נוצר מצב – לי קרה מקרה כזה בפרקטיקה – שלמתווך לא היה רישיון בתוקף, לא היה לו רישיון.

אבנר פרידמן: היום הוא ניגש ושילם את האגרה והנה יש לו רישיון מ-1.1.2012.

אבנר פרידמן: היא חייבת לרשום תאריך מתי - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה לא קשור לדיון, מר פרידמן, זה לא קשור.

אבנר פרידמן: אז מה את רוצה?

אבנר פרידמן: שאני אבדוק בטלפון?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

אבנר פרידמן: זה בדיוק מה שקורה, מניסיון.

אתי מויאל: אבנר, הפנקס מעודכן שבוע בשבוע ולך במיוחד אין תלונות, לא צריכות להיות לך - - -

אבנר פרידמן: לא, אבל - - -

אתי מויאל: תן לי לדבר.

אתי מויאל: אתה פנית אלי בקשר לאיזה ייצוג שעשית ושאלת אותי.

אתי מויאל: אני, גם לפי חוק חופש המידע - - -

חמד עמאר: לא ניכנס לדברים פרטיים.

חמד עמאר: לא ניכנס.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

חמד עמאר: נא להמשיך לקרוא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "תחולת השיפוט המשמעתי על מי שחדל להיות מתווך במקרקעין ועל מי שרישיונו הותלה 14לב.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) מתווך במקרקעין שרישיונו בוטל ימשיך להיות נתון לשיפוט משמעתי בפני ועדת המשמעת לגבי כל מה שאירע לפני הביטול; לעניין זה ייראה כרישיון שבוטל גם כזה שבוטל לפי רצונו או לבקשתו של המתווך, או כזה שלא חודש על ידו לאחר שפקע.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) מתווך במקרקעין שרישיונו הותלה יהיה נתון בתקופת ההתליה לשיפוט משמעתי בפני ועדת משמעת לגבי מה שאירע לפני ההתליה או במהלכה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

איתי עצמון: מדובר כאן גם על התליה מרצון בעצם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

איתי עצמון: בסעיף קטן (א) מה מוסיפה המילה "לפי רצונו"?

איתי עצמון: כלומר, יש "לפי רצונו או לבקשתו של המתווך"?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לדעתי זה אותו דבר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הכוונה היא שמישהו מבקש מרצונו, כמובן.

איתי עצמון: אז אפשר למחוק את "לפי רצונו"?

איתי עצמון: אם הוא מבקש, אני מניח שזה מרצונו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן, אפשר להוריד.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "תיקון סעיף 15 7.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסעיף 15 לחוק העיקרי, במקום "או 10 עד 13" יבוא "או 13".".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסעיף הזה ממשיך את סעיפי המשמעת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כמו שהסברנו בדיון הראשון, חלק מהעבירות הפליליות כיום בחוק המתווכים אינן מתאימות להיות עבירות פליליות, ובאמת אותן עבירות לא נאכפות כמעט כי הן לא מתאימות למישור הפלילי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לכן אנחנו יצרנו את הדין המשמעתי והעברנו אותן לדין המשמעתי ולכן צריך לעדכן בהתאם את הסעיף הפלילי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: המצב שנוצר הוא שהסעיפים היחידים שנותרים פליליים הם סעיף 2 לחוק שמדבר על איסור עיסוק ללא רישיון וסעיף 13 לחוק שמדבר על איסור העסקה של מי שאינו בעל רישיון בתוקף.

אבנר פרידמן: כבר נתתי לך דוגמה של אדם שעובד בתפקיד מנהלתי.

אבנר פרידמן: אתם לא יכולים להתחמק מזה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הגורם שאוכף הוא זה שייבחן אם מדובר פה בתפקיד מנהלתי או לא ובהתאם הוא יחליט אם להגיש כתב אישום או לא.

אבנר פרידמן: את בעצמך אמרת לי אישית שהתחייבת פה והתחייבת בכתובים להוציא פקחים לשטח.

אבנר פרידמן: כתבתי לך אין-ספור מכתבים ולא ענית לי.

אבנר פרידמן: מה קרה עם האכיפה בשטח.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אתה מוזמן לפנות לגורם האוכף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני ממחלקת ייעוץ וחקיקה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא אחראית על אכיפה - -

אבנר פרידמן: אז למה אמרת את זה?

אבנר פרידמן: למה התחייבת פה?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: - - המשטרה והרשות לסחר הוגן אחראיים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא יודעת על מה אתה מדבר.

אבנר פרידמן: התפקיד המנהלתי חייב להיות מוגדר, כבודו.

אבנר פרידמן: חייב להיות מוגדר מה זה תפקיד מנהלתי.

אבנר פרידמן: היום, על-פי הפסיקה, הוא יכול לעסוק בתיווך רק לא לגבות כסף.

אבנר פרידמן: זה הכול.

אבנר פרידמן: אז אתם לא יכולים להתחמק.

אבנר פרידמן: למה אתם מתחמקים מזה?

אבנר פרידמן: זה לטובת המתווכים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הוגש נגדו כתב אישום – בעת הזו אנחנו אפילו לא קיבלנו כרגע איזשהו - - -

אבנר פרידמן: גם אכיפה.

אבנר פרידמן: הוצאתם אכיפה.

אבנר פרידמן: כמה אנשים נתפסו בלי רישיון?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אדוני, אני לא הגורם האוכף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: תפנה לגורם - - -

נחמן שי: אני רוצה להבהיר פעם אחת ולתמיד: האכיפה קיימת למי שפונה לממונה על הגנת הצרכן, עורכת הדין תמר פינקוס.

נחמן שי: הוא פונה, היא מחזירה תשובות ומטפלים.

נחמן שי: זה לוקח קצת זמן.

נחמן שי: דבר שני, אם אתה רוצה לשנות את החקיקה – תגיש בקשה לוועדת הכלכלה של הכנסת, תעביר דרך המחלקה לייעוץ וחקיקה, להילה דוידוביץ, שאתה מבקש לשנות את המילה "מנהלתי".

נחמן שי: שלח נוסח כמו שנהוג לעשות בכנסת ישראל.

נחמן שי: אתה יכול לזרוק 200 פעם את המילה "מנהלתי" – זה יעזור לך כמו כפרות למת.

נחמן שי: אם אתה רוצה, תגיש לה מכתב מנומק והיא תביא לוועדה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

חמד עמאר: בבקשה להמשיך לקרוא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "תיקון סעיף 17 8.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסעיף 17 לחוק העיקרי, במקום "יראו עבירה לפי חוק זה" יבוא "יראו עבירה לפי הוראת סעיף 15".".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: גם כאן אנחנו מבצעים את ההתאמות בהמשך לסעיף הקודם, לסמכויות שמוענקות לממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו מעדכנים את מה שנותר פלילי ומה שהפך למשמעתי.

איתי עצמון: פשוט התאמה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: פשוט התאמה טכנית של סמכויות האכיפה.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

חמד עמאר: אין הערות.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

חמד עמאר: נא לקרוא את הסעיף הבא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "הוספת סעיף 17א 9.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אחרי סעיף 17 לחוק העיקרי יבוא – "כללי משמעת 17א.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: השר בהתייעצות עם הרשם והוועדה המייעצת, רשאי לקבוע כללים בדבר התנהגותם וחובותיהם המקצועיות של מתווכים במקרקעין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: " הכוונה כאן הייתה – ואנחנו נשנה את השם של הסעיף – הקניית הסמכה לשר לקבוע כללי אתיקה למתווכים.

איתי עצמון: כללי אתיקה מקצועית?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ככל שימצא לנכון, יהיה רשאי לקבוע כללים.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

איתי עצמון: האם הוועדה מעוניינת בכך שהכללים האלה יובאו לאישורה?

איתי עצמון: כרגע יש הסמכה לשר, ובעצם תהיה חקיקת משנה שבה ייקבעו כללי אתיקה מקצועית בדבר חובות מקצועיות והתנהלות של מתווכים במקרקעין.

חמד עמאר: אני חושב שעדיף להביא את זה לאישור ועדת הכלכלה, אם אין לכם התנגדות לזה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין לי התנגדות מהותית.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני רק חושבת שצריך לקחת בחשבון – לא רק הסעיף הזה , גם בהמשך – הגישה שלי היא שכל הבאת סט של תקנות לוועדה כידוע גם מעמיס על לוח הזמנים של הוועדה, גם מאריך מאוד – הדבר הזה כבר כמה שנים פה מתנהל – אם הוועדה מהותית חושבת שצריך, אז אין לי בעיה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו לא חשבנו שצריך.

חמד עמאר: אבל זה משהו מהותי בתוך החוק, אלו כללי אתיקה.

חמד עמאר: אני מציע שיהיו באישור ועדת הכלכלה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין לי בעיה.

עופר מרגולין: בסוף שנת 2004 במסגרת פעילות של ארגון מלד"ן, הכנו תקנון אתיקה מסודר שעבר בפורומים, קיבל הערות מהמתווכים ועבר בדיונים בארגונים מקצועיים לאתיקה ותוקן בהתאם והגענו לתקנון אתיקה שהיה מוסכם על ציבור המתווכים בישראל.

עופר מרגולין: תקנון האתיקה הזה מסוף שנת 2004 הוצג גם בפורומים שונים, בכנסת ובוועדת כלכלה.

עופר מרגולין: כל מי שקרא אותו – סמך עליו את ידו.

ניסים הדס: אני לא שמעתי עליו ואני 20 שנה מתווך.

ניסים הדס: יותר ממך.

חמד עמאר: אל תיכנס לדבריו.

עופר מרגולין: לא אמרתי שאתה שמעת, אמרתי - - -

ניסים הדס: פעם ייצגת מלד"ן, ייצגת את המתווכים?

ניסים הדס: מה אתה מבלבל.

עופר מרגולין: אל תפריע לי, בבקשה.

עופר מרגולין: אני אישית הגשתי את המסמך - - -

חמד עמאר: אז בוא תמסור את זה למשרד המשפטים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני רוצה לציין שאין מניעה שכללים כלו יחולו באופן וולונטרי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אתם מוזמנים להתארגן, להתאגד ולעשות - - -

עופר מרגולין: בדיוק.

עופר מרגולין: נשמח שזה יהיה בתיאום אתנו.

עופר מרגולין: לא שהשר יקבע אלא - - -

חמד עמאר: אתם יכולים לשלוח הצעות לשר.

אתי מויאל: 100 חברות תיווך - - -

איתי עצמון: למה את מתכוונת במילים "באופן וולונטרי"?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני אומרת שאין מניעה שגוף או גורם מסוים יתאגד ולהקים לעצמו מנגנון - - -

איתי עצמון: אבל הכללים האלה שהשר יקבע כן יחייבו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה ברור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל עד אז אין בעיה שזה - - -

עופר מרגולין: אני רק מבקש שזה יהיה בתיאום אתנו, אם אפשר, כי עשינו בזה מאמץ ואפשר לקדם.

נחמן שי: שרת המשפטים דאז, הגברת ציפי לבני, קיבלה מסמך מאוד-מאוד מסודר שעופר חיבר אותו.

נחמן שי: לקחנו מספר כללי אתיקה של גופים נוספים והוצאנו משהו מסודר ומאוד מעניין.

נחמן שי: לכן אני מציע, הילה, שלפני שרצים לשר אנחנו נגיש לכם מסמך מסודר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: תגישו.

חמד עמאר: אין בעיה, הם אמרו שיקבלו.

אבנר פרידמן: הייתי רוצה, באותו נושא, שהשר יתייחס לנושא של יועצי נדל"ן בכירים.

אבנר פרידמן: אין דבר כזה.

אבנר פרידמן: אני כתבתי לכם - - -

עופר מרגולין: מה אתה קופץ?

ניסים הדס: אני לא יודע על מה אתם מדברים, אני לא יודע על מה אתה מדבר בכלל.

עופר מרגולין: אם אתה לא יודע למה אתה קופץ?

ניסים הדס: אני קופץ כי אני לא שמעתי ולא ראיתי - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יהיו כללי אתיקה - - -

חמד עמאר: סליחה.

חמד עמאר: אתם לא יכולים לדבר יחד.

אבנר פרידמן: אין מושג כזה "יועץ נדל"ן בכיר" מישהו עובר אצלי קורס ולמחרת אני רואה כרטיס ביקור "יועץ נדל"ן בכיר" – הוא עבר קורס של 25 שאלות.

אבנר פרידמן: אני חושב שהשר צריך לתת את דעתו על מה שקורה היום שמי שעוסק בתיווך – היום זה כבוד לעסוק בתיווך, זה מקצוע שמכבד את עצמו – לכן צריך להתמקד: מי שעוסק בתיווך צריך לכתוב שהוא "מתווך מקרקעין" ולא יועץ נדל"ן ולא יועץ נדל"ן בכיר ולא כל מיני יועצים למיניהם.

בני לובל: אבנר, אתה עורך דין.

בני לובל: אתה יכול לקרוא לעצמך יועץ משפטי?

אבנר פרידמן: כן.

אבנר פרידמן: בוודאי.

חמד עמאר: בבקשה תקריא.

איתי עצמון: אז סעיף 17א מאושר?

איתי עצמון: אתה מאשר אותו?

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: עם התיקונים.

איתי עצמון: אישור ועדת כלכלה ושינוי המונה מ"כללי משמעת" ל"כללי אתיקה מקצועית".

חמד עמאר: בסדר.

חמד עמאר: נא להמשיך, בבקשה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: תיקון סעיף 19 10.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסעיף 19 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) השר רשאי להתקין תקנות לעניין סעיפים 14א עד 14לב, לרבות לעניין- (1) סדרי הדין בפני ועדת המשמעת ובערעור לבית המשפט, לרבות הדרך להגשת הערעור; (2) הגמול והתנאים לתשלומו שישולם לחברי ועדה שאינם עובדי המדינה לפי סעיף 14י– באישור שר האוצר; (3) דרכי עיון בהחלטות ועדת המשמעת; (4) קביעת שיעורים או שיעורים מרביים של הוצאות לבעלי דין או לעדים".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הסעיף הזה קובע סמכות קונקרטית לשר להתקין תקנות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני רוצה להעיר שהיום סעיף 19 לחוק קובע סמכות רחבה להתקין תקנות ביצוע באישור ועדת חוקה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו בחנו את הנושא, ערכנו חשיבה אצלנו במשרד על הסעיף הזה, ואני רוצה להעלות בפני הוועדה את הצורך, לדעתנו, שלא ליצור מצב שכל תקנות ביצוע – איזשהו סעיף כללי – יבואו לאישור ועדה, זה נראה מיותר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מקום שהוועדה רוצה שהתקנות יבואו לאישורה – זה ייקבע לצד הסעיף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: למשל, כמו שקבענו עכשיו לגבי הסמכות להתקין כללי אתיקה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זאת אומרת שסעיף כללי שקובע שכל תקנות הביצוע יבואו לאישור ועדת חוקה נראה לנו לא מתאים פה, במיוחד שבהקשר של החוק הזה תקנות הביצוע פה הן מאוד טכניות, למשל, עשויות לקבוע איזשהו טופס.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בהזדמנות הזו אולי כדאי לעשות פה סדר בסעיף הזה.

חמד עמאר: אם אנחנו מביאים כבר לוועדת הכלכלה – למה לא להביא את הדברים האלה כבר לוועדת הכלכלה?

חמד עמאר: למה ללכת לוועדת החוקה?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא סוברת - - -

חמד עמאר: אני מדבר על סעיף 19.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן, כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא חושבת שצריך סמכות שאומרת שכל תקנות ביצוע – מבלי שאנחנו יודעים מהן, זה כרגע מה שאומר הסעיף – באות לאישור ועדה.

חמד עמאר: את מציעה להוריד את זה מסעיף 19?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: להוריד את האישור של ועדת חוקה, ומקום שבו הוועדה הזאת – או אם נמצא שהוועדה המתאימה היא חוקה – נקבע זאת במפורש.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא להגיד שכל סעיף - - -

חמד עמאר: אז בואו נעשה תיקון עכשיו ונראה לאיזה ועדה זה הולך.

איתי עצמון: אני רק אציג את התמונה בפני הוועדה כי סרקתי את הוראות החוק, את כל הסעיפים המסמיכים: בסעיף 6 לחוק בנוסחו היום יש הסמכה לשר לקבוע את נושאי הבחינה והסדריה ולא כתוב כרגע שזה טעון אישור ועדה; בסעיף 9(א) פרטי הזמנה בכתב – היום התקנות האלה הן באישור ועדת החוקה; בסעיף 9(ד) יש הסמכה לשר לקבוע פעולות לשיווק שמתווך יהיה חייב בביצוען בתקופת הבלעדיות – התקנות האלה הן שאישור ועדת כלכלה, זה תיקון שהיה בזמנו בוועדת כלכלה; בסעיף 18 לחוק יש הסמכה לשר לקבוע, באישור ועדת החוקה, את האגרות – האגרות לבחינה, אגרת רישיון ואגרה שנתית.

חמד עמאר: איזו ועדה מאשרת בדרך כלל אגרות?

איתי עצמון: בדרך כלל הוועדה שמטפלת בחוק.

איתי עצמון: כל התקנות בנושא אגרות מגיעות לאישור ועדה מוועדות הכנסת.

חמד עמאר: אני מציע שכל הנושא יגיע לוועדת הכלכלה, לא צריך ללכת לוועדת החוקה.

איתי עצמון: אדוני מכוון לסעיף 18, כלומר, שבמקום "באישור ועדת חוקה" יהיה כתוב "בוועדת הכלכלה"?

חמד עמאר: כן.

איתי עצמון: אז אנחנו נתקן את סעיף 18 כדי שכל האגרות יגיעו לאישור ועדת הכלכלה.

איתי עצמון: מה ההחלטה לגבי סעיף 9(א) פרטי הזמנה בכתב?

איתי עצמון: כרגע זה באישור וכדת חוקה.

חמד עמאר: גם את זה להעביר לוועדת הכלכלה.

איתי עצמון: סעיף 9(א) וסעיף 18 באישור ועדת כלכלה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: השאלה היא אם צריך בכלל אישור ועדה לגבי הנושא של פרטי הזמנה בכתב?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בעיני זה משהו מאוד טכני, זאת אומרת איך יראה הטופס של ההזמנה.

חמד עמאר: עד עכשיו זה היה בוועדה וימשיך להיות באישור ועדה.

איתי עצמון: אני מבין את ההערה שלך לגבי הסעיף הכללי, לגבי תקנות ביצוע.

איתי עצמון: אבל מקום שנקבע שתקנות טעונות אישור ועדה בנושא ספציפי אני חושב שלא.

חמד עמאר: לא נוריד את זה.

איתי עצמון: עכשיו הוועדה צריכה להכריע אם היא מקבלת את הערתה של עורכת הדין דוידוביץ למחוק את הצורך באישור ועדת החוקה לכל תקנות הביצוע לפי החוק.

איתי עצמון: אפשר למחוק, אפשר לקבוע ועדה אחרת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני אחזור על מה שאני מציעה: אני מציעה שנקבע שצריך לחזור לוועדה בסעיפים מסוימים, ולא נשאיר סעיף שאומר שכל תקנות ביצוע צריכות לבוא לוועדה כי זה משהו מאוד כללי ומסרבל כי תקנות ביצוע זה לפעמים טופס בתוספת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה משהו כללי ויש הרבה חוקים בהם זה לא כתוב.

חמד עמאר: בסדר.

איתי עצמון: אני סרקתי גם את כל סעיפי ההסמכה שייווספו עכשיו לחוק ואני יכול לפרט אותם ואדוני יגיד אם הוא חושב שזה טעון אישור ועדה.

חמד עמאר: אנחנו יכולים ללכת סעיף-סעיף?

איתי עצמון: כן.

איתי עצמון: אני פשוט אקריא את הסעיפים ואגיד מה הנושאים שלהם והוועדה תחליט.

חמד עמאר: זה עדיף מאשר להוריד באופן כללי את הכול מאישור של ועדה.

איתי עצמון: אני חושב שיש מן הצדק בדברים של עורכת הדין דוידוביץ שבאמת סעיף כל-כך כללי וגורף שאומר שכל תקנות הביצוע מגיעות לאישור ועדה – זה מכביד על הוועדה, מה גם שהרבה פעמים מדובר בנושאים שהם לא מהותיים.

חמד עמאר: בוא נלך על הדברים המהותיים שצריכים את האישור של הוועדה.

איתי עצמון: אני אקריא את רשימת הנושאים.

איתי עצמון: אני ממש לא בטוח שהכול מהותי ברמה שדורשת אישור ועדה.

איתי עצמון: סעיף 14טו מסמיך את השר לקבוע תקנות לעניין סדרי דין – נושא פרוצדורלי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בעיני זה פרוצדורה טכנית ואין הצדקה להביא את זה.

איתי עצמון: 14טז, החלת דיני ראיות – גם זה נושא, להבנתי, פרוצדורלי, פרוצדורת הדיון בוועדת המשמעת; 14י, גמול לחברי ועדת המשמעת שאינם עובדי מדינה.

איתי עצמון: בדקתי בחקיקה – לרוב התקנות האלה לא מובאות לאישור ועדה.

חמד עמאר: זה שכר.

איתי עצמון: סעיף 14כב מדבר על תקרת הוצאות לבעלי דין.

איתי עצמון: זה גם כתוב כרגע בסעיף ההסמכה: קביעת שיעורים או שיעורים מרביים של הוצאות לבעלי דין או לעדים.

איתי עצמון: ככל שבדקתי, גם כאן בדרך כלל לא מובא לאישור ועדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה טכני בעיני.

איתי עצמון: נושא כללי המשמעת וכללי אתיקה יהיה באישור ועדה כפי שאדוני החליט.

איתי עצמון: בסעיף 19 (ב) שאתם מציעים להוסיף בפסקה (3) – דרכי עיון בהחלטות ועדת המשמעת – על מה בעצם יהיה מדובר כאן מעבר להעמדה לעיון הציבור?

מורן רוזנבלום: לגבי זכות העיון בסעיף 14יב שתיקנו אותו זה מכבר, נקבעו מספר הוראות לגבי זכות העיון: איך בדיוק היא תתבצע, מי בדיוק רשאי לראות.

מורן רוזנבלום: כמובן שאפשר לרדת לפרטים שהם יותר מדויקים כמו למשל, היכן יתבצע העיון ופעולות דומות ולכן אנחנו מאפשרים לשר לקבוע תקנות לעניין זה.

איתי עצמון: לא.

איתי עצמון: זה חומר הברור.

מורן רוזנבלום: כן, כן.

מורן רוזנבלום: סליחה, סליחה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יכול להיות שבאמת בנוסח המקורי היה אינטרנט אבל יש דרכים נוספות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אם למשל הפרסום יהיה במשרדי הרשם אז האם ניגשים למשרד של הרשם - - -

חמד עמאר: זה מדבר על הפרסום?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן.

חמד עמאר: זה תשאיר באישור הוועדה.

איתי עצמון: עכשיו הוועדה צריכה לקבל החלטה בעניין סעיף 19.

איתי עצמון: האם אחרי שסרקנו את ההוראות המסמיכות, אדוני חושב שכל התקנות שהן תקנות ביצוע צריכות אישור ועדה או שאפשר למחוק את הסעיף?

חמד עמאר: למחוק את זה כי הלכנו באופן ספציפי.

איתי עצמון: מכאן נגררת שאלה נוספת:

איתי עצמון: האם באמת בסעיף 19(ב) שאתם מציעים להוסיף, יש צורך בכלל לומר: "השר רשאי להתקין תקנות לעניין סעיפים 14א עד 14לב"?

איתי עצמון: להבנתי מדובר גם על תקנות ביצוע וכאשר יש סמכות בכל מקרה לשר להתקין תקנות ביצוע לפי סעיף 19 – אני חושב שהתיבה הזאת מיותרת.

איתי עצמון: רק הרישא "השר רשאי להתקין תקנות לעניין סעיפים".

חמד עמאר: יש הסמכה לשר להתקין תקנות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כולן בוודאות תקנות ביצוע?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: נראה לי שכן.

איתי עצמון: תקנות לעניין סעיפים הם תקנות ביצוע לפי הפרשנות המקובלת שאני מכיר.

חמד עמאר: אז אתה רוצה למחוק?

איתי עצמון: לא את סעיף קטן (ב) – למחוק את הרישא.

איתי עצמון: בשלב הנוסח אנחנו נבדוק אם בכלל צריך את כל פירוט הפסקאות שאתם כתבתם כאן – סדרי דין, גמול – כי חלק מההוראות האלה כבר מופיעות בסעיפים המהותיים, יש כאן חזרה.

איתי עצמון: אנחנו ניוועץ עם הממונה על הנוסח בכנסת ונראה איך בדיוק נתאים את הסעיפים כדי שלא נחזור פעם נוספת על אותן הוראות.

חמד עמאר: תאריך להתקנת התקנות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הכלל הוא: במקום שלא כתוב ועדה – לא צריך ועדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה מה שינחה אותנו.

חמד עמאר: כן, בדיוק.

איתי עצמון: לגבי מועד להתקנת תקנות: יש לכן הערכה מתי תהיו ערוכים להתקין תקנות או להביא אותן לאישור ועדה, לפי העניין?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו נדאג – כמובן שאני מדברת על תקנות שבחובה, לא שברשות – עד שהחוק ייכנס לתוקף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כרגע הצענו 6 חודשים ואנחנו מבקשים להאריך את זה ל-9 חודשים.

אבנר פרידמן: למה?

אבנר פרידמן: שהחוק ייכנס לתוקף עם התקנות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה לא קשור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: צריך זמן הערכות: להקים את הוועדה, למנות את האנשים, את התובע.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כרגע הצענו 6 חודשים ואנחנו מבקשים להאריך את זה ל-9 חודשים.

חמד עמאר: כשנגיע לתחולה – נדבר על זה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסדר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ויחד איתם אנחנו נוודא, באחריותנו, שעד שהחוק נכנס לתוקף התקנות מאושרות.

איתי עצמון: אבל אנחנו יודעים שהיו מקרים שבהם הוקמה ועדת משמעת ולא נקבעו תקנות לעניין סדרי דין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: היא לא תוכל לפעול, היא לא תוכל לפעול בלי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני רוצה שזה יהיה צמוד, אני מבקשת ועומדת על זה, בבקשה, שזה יהיה צמוד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא אכפת לי לנקוב בזמן אבל שיהיה מקביל.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני פשוט לא ערוכה עכשיו לחזור למשרד ולעבוד תוך חודשים על כל כך הרבה - - -

חמד עמאר: אז שיהיה מתאים לתחולה של החוק.

חמד עמאר: בסדר, כשנגיע לתחולה נקבע את התאריך.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסדר גמור.

חמד עמאר: נא להמשיך לקרוא בבקשה.

איתי עצמון: אני רק אגיד שוב מה התיקונים שהוועדה - - -

חמד עמאר: שלום, ידידי.

חמד עמאר: מה שלומך?

זאב בילסקי: שמעתי שאתה לבד, אז באתי לראות.

חמד עמאר: אתם חלק מהקואליציה עכשיו – באים לעזור.

איתי עצמון: התיקון הראשון שהוחלט עליו הוא למחוק את התיבה "באישור ועדת החוקה" מסעיף 19 שעכשיו הוא סעיף 19(א) לגבי כל תקנות הביצוע לפי החוק; תיקון נוסף הוא לעניין סעיפים 9(א) ו-18 שבהם היושב-ראש ביקש להחליף את התיבה "באישור ועדת חוקה" בתיבה "באישור ועדת הכלכלה"; תיקון נוסף הוא למחוק את הרישא מסעיף 9(ב) "השר רשאי להתקין תקנות לעניין סעיפים 14א עד 14לב", הרישא הזאת מיותרת; תקנות לעניין דרכי עיון בהחלטות ועדת המשמעת יהיו באישור ועדת הכלכלה.

חמד עמאר: בסדר.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

חמד עמאר: בואו נתקדם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "תיקון סעיף 20 11.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בסעיף 20(ד) לחוק העיקרי, הסיפא החל במילים "ואולם הרשם רשאי לפטור" – תימחק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: סעיף 20 הוא באמת סעיף שנחקק בזמנו כהוראת מעבר לגבי אותם אנשים שעסקו בתיווך לפני שהחוק נכנס לתוקף מה יקרה לגביהם עכשיו בעקבות כניסת החוק לתוקף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אז חשבו שיש מקרים מסוימים, שיש אנשים מסוימים בנסיבות מסוימות, שראוי לפתור אותם מהבחינה של תיווך בשיקול דעת של הרשם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: למשל, מי שגילו מעל 60 והוא בעל השכלה אקדמאית ונמצא שהוא עסק בתיווך שלוש השנים לפני חקיקת החוק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: או למשל מי שהרשם מצא כי הוא עסק כעיסוק עיקרי בתיווך במהלך ארבע שנים לפני החוק.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: במקרים האלו הוקנתה סמכות לפטור.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: היום זה לא רלוונטי, עברו כבר הרבה שנים מאז החוק ואין שום סיבה לפטור אף אחד מהמבחן.

חמד עמאר: אין הערות לסעיף?

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

חמד עמאר: נא להמשיך לקרוא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: "תחילה ותחולה 12.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (א) תחילתן של הוראות סעיפים 14א עד 14לב לחוק העיקרי כנוסחן בסעיף 6-8 לחוק זה, ששה חודשים מיום פרסומו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: (ב) הוראות סעיף 5 לחוק העיקרי כנוסחן בסעיף 3 לחוק זה, לא יחולו על מי שהגיש בקשה לקבל רישיון של מתווך במקרקעין לפני תחילתו של חוק זה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: ".

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כאמור לפני כמה דקות, אני מבקשת להאריך מ-6 חודשים ל-9 חודשים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: החוק הזה כבר הרבה זמן נמצא על שולחננו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: נדמה לי שהמשרד צריך פרק זמן נוסף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בשעה שכתבו את החוק חשבו ש-6 חודשים הם פרק זמן סביר והוא ייכנס לתוקף די מהר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מאז עבר פרק זמן ארוך, אני מניחה שהתקצוב השתנה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו צריכים עוד זמן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בנוסף, קבענו הוראת תחולה על מי שעובד כמתווך לעניין סעיף 5 – זה סעיף שקובע מי רשאי לקבל רישיון – שינינו קצת את הנוסח פה בחוק ואנחנו לא נחיל את זה על מי שכבר עובד כמתווך ועליו יחולו - - -

איתי עצמון: על מי שהגיש בקשה לקבל רישיון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מי שהגיש בקשה, כן.

איתי עצמון: הוא עוד לא עובד כמתווך.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל הוא ייבחן לפי החוק היום, זאת אומרת, לא מה שהצענו פה אלא לפי סעיף 5 היום.

חמד עמאר: הגיוני.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

נחמן שי: אני מאוד מבקש ש-6 חודשים יהיו 6 חודשים.

נחמן שי: גם בחוק היסוד שהוא חוק הרבה יותר בעייתי – היה 7 שנים בדיונים – ביקשנו אז ואמרנו:

נחמן שי: אם בכר יש חוק – זה טוב לתדמית הענף – בואו נגמור אותו.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: נוסיף את העניין של התקנות.

איתי עצמון: נדבר על נושא התקנת התקנות, מועד ל התקנת התקנות.

איתי עצמון: בדקתי עכשיו וראיתי שלגבי סדרי דין זאת סמכות שבחובה.

איתי עצמון: כלומר, השר חייב לקבוע תקנות לעניין סדרי דין.

איתי עצמון: השאלה היא אם מקובל על אדוני שנקבע שהתקנות לעניין סדרי דין יותקנו עד כניסתו לתוקף של החוק?

עידית חנוכה: אבל אז אתה מגביל את הוועדה

איתי עצמון: זה לא באישור הוועדה.

חמד עמאר: לא באישור ועדה.

חמד עמאר: בסדר, כן.

איתי עצמון: כלומר, תקנות לעניין סדרי דין – עד לכניסה לתוקף.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה מחזק את בקשתי שאנחנו צריכים עוד פרק זמן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: נדמה לי שיש גם עוד תקנות שאנחנו חייבים להביא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: 6 חודשים זה לא יספיק.

איתי עצמון: בכל מקרה, ועדת המשמעת לא תוכל לפעול ללא תקנות לעניין סדרי דין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן, אבל אני צריכה לעבוד עליהן ולהביא אותן - - -

קריאה: יש לך חצי שנה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה לא מספיק לי, עם כל הכבוד, זה הדבר היחיד שאני עושה במשרד?

איתי עצמון: דיברנו על נושא פרסום החלטה בדבר ביטול רישיון וקיבלנו החלטה שזה יהיה ארבעה חודשים מיום פרסומו של החוק ברשומות, נכון?

חמד עמאר: כן, נכון.

נחמן שי: מאיזה יום?

חמד עמאר: ארבעה חודשים.

איתי עצמון: ארבעה חודשים מיום פרסום החוק לתקנות לעניין פרסום החלטות בדבר שלילת רישיון על-ידי הרשם.

איתי עצמון: יש עוד תקנות שהן בסמכות חובה?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: צריך לעשות סריקה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא זוכרת כרגע.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל בכל מקרה אני חוזרת ומבקשת: 6 חודשים לא יספיקו לנו, גם מבחינה תקציבית, לדעתי, אנחנו נצטרך את שנת התקציב הבאה.

ניסים הדס: הכסף שאנחנו משלמים לא מספיק?

ניסים הדס: נגדיל את האגרה.

חמד עמאר: אני רואה שמרד המשפטים רואה בחוק הזה חשיבות רבה לכן במקום 6 חודשים, אני נותן 7 חודשים – לא תשעה חודשים.

חמד עמאר: אני רוצה שנגמור את החוק הזה.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף הזה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני מבקשת ואני רוצה להפנות שוב: אני צריכה גם לבדוק עם המשרד שלי מבחינת תקצוב.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: החוק הזה כבר נגרר כמה שנים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא יודעת אפילו אם תקצבו אותו - - -

חמד עמאר: יש לך 7 חודשים לבדוק את כל הנושאים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל תוך 7 חודשים בית הדין חייב כבר לקום.

חמד עמאר: אתם בעצמכם רשמתם 6 חודשים.

חמד עמאר: עכשיו אני מאריך את זה ל-7 חודשים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כן, אבל החוק הזה נרשם לפני כל-כך הרבה שנים ובכלל לא על-ידי.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בינתיים השתנו הנסיבות, השתנו העיתים, שינינו כל מיני הסמכות לתקנות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: התקצוב של הדבר הזה נגרר כבר כמה שנים, ולומר את האמת, אני לא יודעת אם תקצבו אותו לשנה הנוכחית.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני באמת מבקשת, אדוני היושב-ראש - - -

חמד עמאר: אני אתן לך עוד חודש – 8 חודשים.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף.

איתי עצמון: 8 חודשים מיום פרסומו ובלבד שעד אותו מועד יותקנו על-ידי שר המשפטים תקנות לעניין סדרי דין ולעניין גמול לחברי ועדת המשמעת – כי הן גם תקנות חובה, אני צודק?

חמד עמאר: כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אולי יש עוד תקנות.

איתי עצמון: אני רוצה לדעת מה לכתוב כרגע בהצעת החוק.

חמד עמאר: תבדקי את זה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני צריכה לעשות סריקה, ממש סעיף-סעיף , מהדיון הראשון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אפשר לסכם שזה יהיה כל התקנות שהן בחובה ואז נפרט.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: צריך עכשיו בהחלטה של הוועדה לפרט?

איתי עצמון: כרגע הקראתי את כל הסעיפים שהם סעיפי הסמכה.

איתי עצמון: לגבי סדרי דין – דיברנו; לגבי החלת דיני ראיות בסמכות שבשיקול דעת של השר לשנות – זה לא; לגבי מגמול לחברי ועדת משמעת שאינם עובדי מדינה – כללנו, כי את אומרת שזה סמכות שבחובה; לגבי תקרת הוצאות - - -

הילה דוידוביץ-בלומנטל: איזה סעיף זה?

איתי עצמון: זה סעיף 14כב.

מורן רוזנבלום: אבל בסעיף 14כב אין את ההסמכה לשר.

איתי עצמון: יש.

איתי עצמון: הוספנו שם הסמכה לשר לקבוע תקרה לגבי ההוצאות לבעלי דין.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אין לי את הנוסח המעודכן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אני לא יכולה לראות מה בסוף קבענו, אם זאת סמכות שברשות - - -

איתי עצמון: לפי מה שכתוב לי לגבי התקרה: חייבים לקבוע.

איתי עצמון: זאת חובה.

איתי עצמון: אז גם לגבי תקרת הוצאות לבעלי דין לפי סעיף 14כב.

איתי עצמון: ויש את התקנות – שהן בשיקול דעת – לגבי דרכי עיון בהחלטות ועדת המשמעת.

איתי עצמון: כל התקנות בשלושת הנושאים האלה יותקנו עד למועד כניסתו לתוקף של החוק, 8 חודשים.

חמד עמאר: סעיף 12 מאושר עם השינוי.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.

נחמן שי: אפשר להעיר הערה קטנה, מכובדי?

חמד עמאר: בבקשה.

נחמן שי: אומרים מקצת שבחו של אדם בפניו וכולו שלא בפניו.

נחמן שי: אני רוצה לשבח אותך ואני אומר לפני כולם פה: עשית עבודה – אני מסתובב פה 45 שנה – אני חושב שמהטובות ביותר שראיתי עד היום איך מתקנים ואיך מחוקקים חוקים.

נחמן שי: כל הכבוד.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: הישיבה נעולה.