ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 840, 2012-05-08 09:30

יצחק וקנין: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

יצחק וקנין: אנחנו התחלנו בתקנות הטיס ואנחנו ממשיכים בתקנות – תקנות הטיס (מכוני בדק), התשע"ב-2012.

יצחק וקנין: אני אגיד כמה מילים על הלילה הארוך שהיה לנו.

יצחק וקנין: אני אגיד מה אני חושב, כנבחר ציבור.

יצחק וקנין: אני חושב שמה שנעשה אתמול זה הדבר הגדול ביותר שיכול להיות.

יצחק וקנין: זו דעתי, מכיוון שלא היה צריך בחירות במדינת ישראל, הוצאת הכסף היא מיותרת לחלוטין.

יצחק וקנין: לאף אחד לא היה יוצא שום דבר מכל המהלך הזה.

יצחק וקנין: בסופו של דבר היינו מגיעים לפה אחרי בחירות ובסופו של דבר היתה מוקמת איזו ממשלה שהיתה מתמודדת עם אותן בעיות בדיוק.

יצחק וקנין: מה שנעשה אתמול – מישהו ניסה להגיד שזו התרפסות, פרסה, כל המילים הקשות ששמענו, ואני אומר שאין דבר יותר גדול לעם ישראל מאחדות.

יצחק וקנין: כשיש אחדות יש הרבה שפע וברכה לכל המעשים שאנחנו עושים.

יצחק וקנין: אני מאמין שאפשר להגיע להרבה יותר הסכמות, יותר גדולות, בפחות איומים של מרכיבים בקואליציה שיכולים לפרק אותה.

יצחק וקנין: ממשלה כזו, היום, לדעתי – כשהיא חתומה על הסכם עד סוף הקדנציה שלה, אני מאמין שהיא תחזיק את ימיה, וזה הדבר המבורך ביותר, במקום ללכת לאיזושהי מערכת שמי היה יודע איך היא היתה נגמרת.

יצחק וקנין: יש דברים שאנחנו רואים, יום יום, לצערי הרב.

יצחק וקנין: אני אומר את זה בכל מקום שאליו אני הולך.

יצחק וקנין: היום חיי אדם הפכו להיות הפקר גמור.

יצחק וקנין: אדם יכול לעמוד בחניה, לעמוד מתחת לביתו, והוא לא יודע מה שיקרה לו.

יצחק וקנין: אלה דברים שהחברה חייבת לטפל בהם.

יצחק וקנין: הם יותר חשובים מכל הגימיקים של כל הפוליטיקאים בכל מערכת בחירות.

יצחק וקנין: אני אומר את זה חד וחלק: צריך לטפל בהרבה בעיות שהן תחלואה של החברה הישראלית.

יצחק וקנין: חיי אדם הפכו להיות הפקר והטיפול בדברים האלה הוא טיפול שלוקה בחסר, בגדול.

יצחק וקנין: אני חושב שאם הממשלה הזו תיקח על עצמה מספר דברים שהם מחויבים מהמציאות שאנו נמצאים בה, גם עם ישראל נמצא בכל מיני איומים.

יצחק וקנין: אנחנו כל הזמן באיומים, האיומים עלינו לא פוסקים, והאחדות היא דבר חשוב מאד.

יצחק וקנין: זה, כדי להגיד את הדברים.

יצחק וקנין: גם אתמול כשראיינו אותי בשעה 4 בבוקר, עד אז הייתי מפוקס ואמרתי את אותם דברים, ולא התבלבלתי בכלל.

יצחק וקנין: אני חושב שהאחדות – אין דבר גדול ממנה.

יצחק וקנין: עכשיו ניגש לחוק עצמו, לתקנות.

גיורא רום: אני רוצה להגיד כמה מילים.

גיורא רום: קודם כל, אני מזכיר לעצמנו – תקנות מכוני הבדק מחליפות את התקנות הנוכחיות שהן משנת 1979.

גיורא רום: הן חתומות על ידי שרש התחבורה דאז, חיים לנדאו.

גיורא רום: תקנות צריכות להביא לידי ביטוי כמה דברים.

גיורא רום: אל"ף, השינויים בטכנולוגיה של התעופה משנת 79 .

גיורא רום: זה כבר 33 שנים.

גיורא רום: שינויי הטכנולוגיה הביאו לשינויים משמעותיים בתפיסת התחזוקה והאחזקה.

גיורא רום: מבלי להיכנס לפרטים, אני יכול להביא דוגמאות, אבל יש פה אנשי תחזוקה שהם מאה מונים יותר ממני.

גיורא רום: נתתי דוגמה – למשל, באחזקת מנועים.

גיורא רום: פעם זה היה לפי שעות.

גיורא רום: מאז שיש את המטוסים החדשים, כמו ה- F-16 וה- F-15, זה עובד לפי דבר שנקרא סייקלים.

גיורא רום: זה לא שעות אלא – זה פרמטר אחר לגמרי.

גיורא רום: הטכנולוגיה משתנה.

גיורא רום: התקנות לא יכולות להיות מחוברות לטכנולוגיה של שנת 79.

גיורא רום: דבר שני, התקנות צריכות להביא לידי ביטוי את מערכת היחסים בין רת"א, המפעיל – שזה חברת התעופה, ומכון הבדק.

גיורא רום: רת"א לא מעוניינת לספר למפעיל איך הוא צריך לעבוד, או איך הוא צריך להחליף מנוע, או איך להחליף אלטרנטור.

גיורא רום: רת"א רוצה להיות שותפה לחקיקה, לתת רישיון ברור ולפקח שמה שמתבצע הוא בהתאם למה שכתוב.

גיורא רום: אני מתחבר לרקע למה שאמרת על חיי אדם, שהפכו להיות הפקר, לא בהקשר שאמרת, אלא בהקשר למה שקרה בהר הרצל.

גיורא רום: רת"א לא מתכוונת שבתעופה יפלו עמודי תאורה רק בגלל שמישהו לא הקפיד על כל פסיק וכל תג באיך צריך להקים מערכת תאורה בהר הרצל.

גיורא רום: בתעופה אני לא מתכוון שזה יקרה, והתקנות צריכות לעזור, ואני רוצה לפקח שהתקנות מתבצעות.

גיורא רום: אז זאת מערכת היחסים, ואתה תראה את זה.

גיורא רום: והדבר השלישי בתקנות- חיפשנו את הרזולוציה הנכונה איך מצד אחד לכתוב תקנות שאומרות מה צריך לעשות, אבל מצד שני לא לכבול את ידינו כי כשאתה נכנס לפרטי פרטים הם הולכים ומתיישנים.

גיורא רום: פעם אחת שאתה קבעת פרט יש לו תהליך של התיישנות בעולם של טכנולוגיה.

גיורא רום: כבוד היושב ראש, אנחנו הולכים להציג לך היום חבילה של תקנות בעקבות, אני חושב, קרוב ל-12 שעות פגישות עם הציבור.

גיורא רום: אנחנו פגשנו את הציבור כבר כמה פעמים.

גיורא רום: אלה דיונים מאד פוריים, מאד פתוחים.

גיורא רום: אני חושב שהציבור יסכים אתי שרת"א קיבלה הרבה מאד מההערות, אולי לא את כולן – אז יהיה פה דוח שיח או רב שיח, אבל אנחנו עובדים על התקנות האלה בפתיחות עם הציבור ואני רוצה שזה יהיה ברור.

גיורא רום: זה לא שאנחנו מביאים איזה טקסט שהפתענו את כולם.

גיורא רום: אמרתי לך עד כמה זה קריטי לגבי החזרה ל – category 1, ואני מקווה שאנחנו נצליח.

גיורא רום: תודה רבה.

שמואל קוזי: דיבר מנהל רת"א לגבי הבטיחות.

שמואל קוזי: אני חושב שכל מה שהוא אמר הוא נכון, לראייתנו.

שמואל קוזי: אני סמנכ"ל תחזוקה והנדסה ב "אל על".

שמואל קוזי: מהטעם הזה, המכונה "בדק" הוא בסופו של דבר תחת אחריותי הישירה.

שמואל קוזי: אני חייב לומר שאנחנו מגלים פתיחות מול רת"א.

שמואל קוזי: הנושאים שאנחנו מעלים עולים לדיון מקצועי, נוקב, ענייני.

שמואל קוזי: אנחנו מרגישים שיש לנו אוזן קשבת.

שמואל קוזי: לא בכל אנחנו מסכימים, וטוב שכך, אבל מהטעם הזה התחושה היא שאנחנו לא ניגשים לאיזה מקום שבו אין לנו יכולת להביע דברים, כי בסוף אנחנו צריכים להפעיל את זה ביום יום.

שמואל קוזי: בסך הכל התחושה היא טובה, גם מבחינתנו, וגם עם אנשינו.

שמואל קוזי: אני מניח שאני מדבר בשום כולם אבל שגם כל אחד מהגופים יכול לבטא את עצמו בצורה לא פחות טובה ממני.

שמואל קוזי: אבל התחושה, כ "אל על", שהוא הגוף היותר גדול בתהליך הזה – שיש לנו אוזן קשבת.

שמואל קוזי: הדבר הוא חשוב ואני אברך אם הוא ימשיך כי בסך הכל יש לו חשיבות מאד גדולה עבורנו.

אמיר דרנגר: אני מהמחלקה המשפטית ב "אל על".

אמיר דרנגר: שתי הערות.

אמיר דרנגר: אחת – מהותית.

אמיר דרנגר: אני רק רוצה שהוועדה תזכור ש "אל על", התעשייה האווירית – הם גופים שפועלים מזה שנים עם רישיונות תעופה של מדינות רבות אחרות כמו ארה"ב, אירופה.

אמיר דרנגר: כלומר, אנחנו כבר היום פועלים בסטנדרטים הגבוהים ביותר שהיום רת"א והמדינה מביאה אותנו, מביאה את ישראל למה שהיה מצופה בעולם.

אמיר דרנגר: אנחנו כבר כיום במשך שנים פועלים כך, וזה חשוב להבין שאצלנו המערכות מתקיימות בסטנדרטים הכי גבוהים בעולם.

אמיר דרנגר: הא ראיה – יש לנו רישיונות.

אמיר דרנגר: ההערה השניה היא טכנית: אנחנו קיימנו דיונים, אנחנו - - באמצע הדיונים עם רת"א, הם קיבלו הרבה דברים, ואנחנו מודים להם.

אמיר דרנגר: רק צריך לזכור שהדיון האחרון היה אתמול בערב.

אמיר דרנגר: יש דברים שעדיין אל הספקנו לקרוא, ראינו אותם רק אתמול בפעם הראשונה.

אמיר דרנגר: אנחנו מקווים שהיום, רוב הדברים שנעבור עליהם הם דברים מוסכמים, אבל צריך לזכור שהדברים נעשים , כך שלא היתה לציבור הזדמנות באמת לראות - - -

יצחק וקנין: אתה בפעם הראשונה פה, בדיונים?

אמיר דרנגר: לא.

אמיר דרנגר: כבר כמה פעמים.

יצחק וקנין: בחוק הטיס היית?

אמיר דרנגר: בחוק הטיס לא הייתי.

יצחק וקנין: אז אתה יכול להסיר כל דאגה מלבך.

יצחק וקנין: אני יכול להגיד לך משהו: אנחנו נקרא את הסעיפים, ובדרך כלל אנחנו משתדלים להפעיל את שיקול הדעת.

יצחק וקנין: הבעיה היא פה שאני לבד, מבחינת ההצבעה.

יצחק וקנין: אין עוד חברי כנסת.

יצחק וקנין: אני משתדל, אני אומר לך במלוא הכנות, לראות את הדברים, להשתדל להתעמק בדבר כמה שאפשר.

יצחק וקנין: לא את כל הדברים שאתם רוצים אתם בסופו של דבר משיגים, אבל חשוב מאד שהישיבות האלה שאתם עושים, המקדימות, לדעתי – הן יוצרות מצב של אמון בין הצדדים, כי אני כבר מכיר ישיבות בוועדות שצד אחד מגיע וצד אחד הוא במקום אחר.

יצחק וקנין: זה שם אותנו במקום אחר מבחינת הדיונים על החוק הזה.

יצחק וקנין: החוק הזה הוא חשוב מאד, צריכים לסיים אותו ולהחזיר אותנו למצב שבו היינו קודם לכן, ל – category 1.

יצחק וקנין: אני חושב שזה חשוב מאד למדינת ישראל, גם לחברה שאתה מייצג אותה.

יצחק וקנין: הרי היה פה דיון בנושא אחר.

יצחק וקנין: ראינו עד כמה חשוב שאתם תהיו בקטגוריה של התעופה לפחות ברמה של התעופה העולמית, על מנת שתוכלו להמריא מכל שדה תעופה ולנחות בכל שדה תעופה.

יצחק וקנין: וזה החשוב ביותר.

יצחק וקנין: אני מאמין שאנחנו נתקדם ובסופו של דבר כל הצדדים יהיו מרוצים.

יצחק וקנין: חשוב ביותר שכל הצדדים מבינים את החשיבות של ההתקדמות שלנו בנושא של התקנות.

יצחק וקנין: אין הרבה זמן.

יצחק וקנין: אני, מבחינתי, מוכן לתת כל זמן אפשרי שאתבקש, על ידי מנהלת הוועדה, ולא על ידי אף אחד אחר.

יצחק וקנין: היא זו שמכתיבה לי את הזמנים.

יצחק וקנין: בואו נתקדם, חבל על הזמן.

עמרי טלמון: בוקר טוב.

עמרי טלמון: אנחנו לא השתתפנו בדיונים עם הציבור כי אנחנו, בעניין הזה של מכוני בדק, ציבור קטן מאד, אבל ציבור משתמשים גדול.

עמרי טלמון: לתקנות האלה יש השפעה רבה או עשויה להיות השפעה רבה על התעופה הכללית וכן הלאה, וההערה הכללית שלי, ואני לא מתכוון לדון הרבה בתקנות עצמן, שבעצם כל התקנות האלה מכוונות יותר לחברת "אל על", לבדק וכיוצא בזה, ולאו דווקא לבן אדם הקטן שמתחזק את המטוס הקטן של הבן אדם הקטן האחר.

עמרי טלמון: לזה יצטרכו לתת תשומת לב איזו שהיא.

יצחק וקנין: אנחנו ניתן תשומת לב לכל הדברים.

יצחק וקנין: אפשר להתחיל?

אבישי פדהצור: אנחנו עדיין בתקנה 1.

אבישי פדהצור: בדיון האחרון, למיטב זכרוני, הגענו עד להגדרה של "שינוי גדול", והצבענו עליה.

אבישי פדהצור: אני אבקש, ברשותך, לציין כי במהלך הדיונים עם הציבור ובמהלך הליבון הנוסף שלנו – גם את נוסח התקנות שכבר אושרו בוועדה, גילינו כמה חסרים, בין בעצמנו, ובין בעזרת הציבור.

אבישי פדהצור: אנחנו לא נבקש לפתוח עכשיו את ההגדרות שכבר הוצבעו, אבל אנחנו נשמח בסוף הדיון והתקנות, כשנעשה סקירה למפרע – לפתוח את תקנות ההגדרות מחדש והיכן שיימצאו תיקונים ותוספות – להוסיף ולתקן, בין היתר בעקבות הדיונים המהותיים שיהיו בוועדה, ובעקבות המשך השיח עם הציבור.

איתי עצמון: כלומר, אתם תגישו בקשה לדיון מחדש בחלק מההגדרות שכבר אושרו.

אבישי פדהצור: אם יהיה צורך.

יצחק וקנין: אני מציע שנעשה את זה בסוף, פעם אחת נפתח את הכל.

אבישי פדהצור: בדיוק.

אבישי פדהצור: אז אני אמשיך, ברשות אדוני, בהקראה.

אמיר דרנגר: רק הערה קטנה – אנחנו גם נבקש לפתוח את 1, הכל תלוי בהתאם למה שרת"א יתקנו.

אמיר דרנגר: אנחנו פשוט כרגע לא מבקשים כי אנחנו יודעים שעוד ישנו דברים, אז גם יש לנו הערה לגבי 1, והכל יהיה תלוי במה שהם יעשו.

יצחק וקנין: בואו נתקדם ותאמינו לי שהכל יבוא על מקומו בשלום.

אבישי פדהצור: ברשות אדוני: "שינוי זעיר" – כמשמעותו בתקנה 34 לתקנות התיעוד;" כפי שנראה להלן, אנחנו עושים שימוש במונח "שינוי זעיר".

אבישי פדהצור: תקנה 34 לתקנות התיעוד, שזה מכלול אחר של חקיקה, מגדירה מה היא שינוי זעיר.

אבישי פדהצור: אני אוכל לקרוא.

אבישי פדהצור: ישנה הגדרה מפורטת של מה הוא שינוי זעיר.

אבישי פדהצור: במקום להעתיק אותה כפי שהיא, אנחנו פשוט מפנים אליה.

אבישי פדהצור: ההגדרה הבאה : "תחזוקת קו" – ביצוע פעולת בדק בכלי טיס לפני טיסה, בכדי לוודא שכלי הטיס כשיר לטיסה המיועדת, בנסיבות בהן פעולת האחזקה בת-ביצוע מחוץ לשטח מכון הבדק ולרבות:

איתי עצמון: מה הן בדיקות בראיה?

אבישי פדהצור: אנשי המקצוע יוכלו לפרט.

אבישי פדהצור: אלה בדיקות שנעשות בראייה - -

דוד בן ארי: זה נקרא visual inspection.

דוד בן ארי: לדוגמה - - או דרך פתח, לדוגמה – כשמטוס מגיע מטיסה, מבצעים עליו visual inspection מסביב לגוף המטוס.

דוד בן ארי: זה בדיקות ראיה.

דוד בן ארי: אתה לא מפרק, לא מרכיב.

קריאה: זה לא חודרניות ולא פולשניות.

פבל גרנדל: בדרך כלל הבדיקה הזו מוגדרת כבדיקה בעין בלתי מזוינת, אלא אם כן בעזרת פנס, או אמצעים פשוטים לעזרה.

קריאה: הספרות של היצרן מגדירה את סוגי הבדיקות שאתה מבצע במהלך כל בדיקה שאתה מבצע.

קריאה: למשל, לדוגמה - -

גיורא רום: זה גם כולל אינבורוסקופ?

קריאות: לא, לא.

דוד בן ארי: לא.

דוד בן ארי: זה - - -.

קריאה: - - - באמצעות פתחי גישה מיוחדים.

אבישי פדהצור: אני ממשיך, ברשותך, אדוני:

אבישי פדהצור: אני אסביר בכמה מילים על המטמורפוזה שעברה ההגדרה של "תחזוקת קו".

אבישי פדהצור: מלכתחילה, בנוסח שלנו לתחזוקת קו המבנה היה מעט שונה.

אבישי פדהצור: היתה רשימה של הפעולות שניתן לבצע והיתה הגדרה יותר צורנית או טכנית של מה הן ביקורות שאינן מורכבות, וכו'.

אבישי פדהצור: בעקבות השיח עם הציבור קיבלנו הערות משנה מסוגים שונים.

אבישי פדהצור: הסוג הראשון של ההערות אמר: אתם מסתמכים פה על איזשהו נוסח שמקובל אצל הגויים ב- EASA, ואתם השמטתם מהנוסח הזה פעולה שנקראת "שינוי זעיר", מה שהגדרנו אותו קודם לכן.

אבישי פדהצור: אז אנחנו מבקשים שתשקלו לכלול גם את זה בהגדרה של "תחזוקת קו", כי מבחינתנו זה דבר מהותי.

אבישי פדהצור: ההערה השניה שלהם היתה הערה קצת יותר ברמת המדיניות, שאמרה: בהגדרה שאתם מציעים לנו אתם משתמשים במבחן מאד מאד צורני.

אבישי פדהצור: בנוסח הקודם היה כתוב בדיוק מה זה פעולה שאיננה מורכבת, וכו'.

אבישי פדהצור: הסבירו לנו והשתכנענו שהתפיסה המקצועית היום קצת השתנתה בעניין הזה.

אבישי פדהצור: היא משאירה בידי מכון הבדק את שיקול הדעת להחליט על הנסיבות בהן ניתן לבצע פעולות בדק מסוימות במסגרת תחזוקת קו, ולא מגדירים לבעל רישיון מכון הבדק מלכתחילה אלו פעולות רק בקו ואלו אינן.

אבישי פדהצור: יכולה להיות, כך הסבירו אנשי המקצוע, אותה פעולה שבנסיבות מסוימות ניתן לבצעה כתחזוקת קו, ובנסיבות אחרות אותה פעולה בדיוק, בגלל טעמים של בטיחות טיסה, אין לבצעה בקו ויש לקחתה לשטח מכון הבדק ולבצעה שם.

אבישי פדהצור: אנחנו קיבלנו את ההערות האלה, התאמנו את הנוסח בהתאם, ונציין כבר עכשיו שבמירכאות מאד כפולות – יש מחיר להגמשת ההגדרה, וזה המחויבות של מכון הבדק לפעול לפי נוהל מתאים, והחובה של מכון הבדק לקבוע שבאמת, בנסיבות מסוימות, ניתן לבצע את הפעולה במסגרת תחזוקת קו.

אבישי פדהצור: נראה את זה בהמשך, אבל זה, פחות או יותר, ההסבר שמסביר את המטמורפוזה שעברה ההגדרה.

איתי עצמון: לגבי פסקה (5) – "פירוק מורכב" של מה?

אבישי פדהצור: פירוק מורכב יכול להיות, אני מניח, של הרבה מאד דברים שהם בעיקר פריטים.

אבישי פדהצור: ופריט, אם אנחנו זוכרים את ההגדרה זה החל בכלי הטיס עצמו, שהוא פריט, ועובר דרך כל ציוד תעופתי אחר ורכיבים אחרים שנמצאים עליו.

איתי עצמון: יש התנגדות אם נוסיף "פירוק מורכב של פריט בכלי טיס"?

קריאה: פריט או מכלול.

קריאות: - - -

אבישי פדהצור: אני אקרא, ברשותכם, את ההגדרה של "פריט" בשביל שיהיה נהיר לנו: "פריט –כלי טיס, גוף כלי טיס, מנוע כלי טיס, מדחף, רוטור, ציוד תעופתי – בשלמותם או כל חלק מהם".

יצחק וקנין: לדעתי צריך להשאיר את זה כמו שזה.

אבישי פדהצור: אני אומר, וזה להכרעת אדוני:

אבישי פדהצור: אם אני מוסיף פריט או אם אני משמיט או לא מוסיף -ההבדל הוא מזערי, הואיל ופריט הוא עולם ומלואו אז ממילא לא הוספתי חידוד למשמעות של הפעולה בתקנה אם אני כותב בפריט או לא.

אבישי פדהצור: ברור שזה פריט כי בעולם התעופה, לפי ההגדרה, יש לי פריטים.

אבישי פדהצור: לכן, בין שהמילה "פריט" תוסף ובין שהיא לא תוסף - אני לא רואה בזה נפקות משפטית.

אבישי פדהצור: אתם רוצים שתוסף המילה?

יצחק וקנין: כן.

אבישי פדהצור: נוסיפה.

אבישי פדהצור: אני אקרא:

איתי עצמון: מה הם היבטי התכן?

איתי עצמון: למה הכוונה?

אבישי פדהצור: למיטב ידיעתי – מה שקובע היצרן בניירת.

רננה שחר: Design aspects זה המונח.

איתי עצמון: אולי צריך להוסיף את המונח בסוגריים, כדי שיהיה ברור.

רננה שחר: אנחנו לא מתנגדים להוסיף את המונח, לצד "היבטי התכן".

רננה שחר: שיוסף בסוגריים – design aspects.

אבישי פדהצור: אני ממשיך: חלק A לתוספת 43 לפ.א.ר, סעיף קטן (b), כותרתו: Major Repairs, נוקב ברשימה ארוכה ומייגעת של דוגמאות לדברים שמהווים תיקון גדול.

אבישי פדהצור: במקום לתרגם את זה ולהסתבך בהרפתקה של לקחת מונח מקצועי שגור מאנגלית, לתרגם אותו לעברית ולהרוג אותו בדרך - אנחנו מפנים לרשימה הזו, רשימה שהיא טכנית, מתישה.

אבישי פדהצור: אין בה הוראות של לעשות כך או אחרת.

אבישי פדהצור: אני ממשיך בקריאה:

יצחק וקנין: יש הערות?

שמואל קוזי: אולי כדאי לחזור לנוסח המקורי של רת"א כדי לא להוסיף את הנושא של פריט כי בין כה מדובר כאן על פירוק של חלק מסוים ממטוס, בזמן שהוא נמצא בתחזוקת קו.

שמואל קוזי: כדאי להיצמד לנוסח של - -

קריאות: - - -

קריאה: אם פריט כולל גם מנוע, לפי הנוסח הזה זה אומר שאתה לא יכול לפרק מנוע ב - -.

קריאה: זה יוצר קושי.

איתי עצמון: כלומר, לא מדובר על פירוק מורכב של פריט?

אבישי פדהצור: כן, אבל גם מנוע הוא חלק - - אם אני אפרק אותו - -

דוד בן ארי: אתה יכול לפרק את המנוע, אתה לא יכול - -

קריאות: - -

רננה שחר: "פריט" זה הכל.

דוד בן ארי: כן.

דוד בן ארי: אתן לך דוגמה.

דוד בן ארי: מנוע מורכב ממספר חלקים.

דוד בן ארי: יש חלק מסוים שהוא די מסיבי, שאני גם - - אותו בתחזוקת קו.

דוד בן ארי: לדוגמה – יש פה אנשי מקצוע – יש את ה- core של המנוע.

דוד בן ארי: אז אם אני בתחזוקת קו, אני מפרק ממנו.

דוד בן ארי: ברגע שאתה כותב פה שגם פריט זה אומר שחלק מורכב – אני לא יכול להוריד אותו - - -

קריאות: - - -

רננה שחר: לא, אתה יכול.

אבישי פדהצור: מה שהתקנה אומרת - בין שכתובה המילה "פריט", או "של פריט" ובין שאיננה כתובה, אסור לך לבצע פירוק מורכב.

אבישי פדהצור: מותר לך לפרק פריט שמורכב - - אם פעולת הפירוק איננה בגדר "פירוק מורכב".

קריאות: - - -

שמואל קוזי: היושב ראש, אנחנו צריכים להסתכל על זה באספקט של אם בעוד 10 שנים קוראים את זה.

שמואל קוזי: האם נבין מה שאנחנו מבינים כאן?

שמואל קוזי: ולכן, ככל שנגביל את עצמנו פחות אני חושב שבתפיסה זה יותר נכון, כי ההסתכלות צריכה להיות שנים קדימה.

יצחק וקנין: אוקיי, בסדר.

אבישי פדהצור: נשאיר את זה בנוסח של רת"א.

יצחק וקנין: נוריד את המילה "פריט".

עודד אילני: אז אם זה ככה- ידידי, קוזי, הזכיר את עמיתנו העתידיים.

עודד אילני: היות ומקודם דיברנו על בדיקות ראיה, ואז התחלנו לתת את המינוח המקצועי האנגלי – יש DVI ו – GVI, הייתי רוצה להכניס את המילה DVI בסוגריים, אחרי "בדיקות ראיה".

עודד אילני: כיוון שבעולם התעופה יש GVI – General Visual Inspection, ולכן – GVI צריך להיכנס בסוגריים.

עודד אילני: זה המונח הבינלאומי שכל העולם משתמש בו.

עודד אילני: בדיקות ראיה.

דוד בן ארי: אני לא חושב שכדאי להגביל את זה כאן, כי בספרות הטכנית הוא מגדיר לך מה זה – close visual ומה זה general visual, ומה זה ground level visual, אז אתה מחויב לפעול לפי maintenance program, שזה - - הוא גם מפנה אותך ליצרן, לספרות של היצרן ואתה חייב לעבוד ולהיצמד לספרות של היצרן.

דוד בן ארי: אני לא חושב שצריך לרדת לרזולוציה כאן, בתוך התקנות, לתוך הפרטי פרטים של תהליך של עבודה.

דוד בן ארי: זה לא יהיה נכון.

אבישי פדהצור: יש מחיר לרמה גבוהה מידי של קונקרטיזציה.

אבישי פדהצור: בוודאי כשלא מדובר ב- - לטקסט העברי המחייב על איזשהו תרגום של מושג לועזי, שאו יישאר כאן או לא, כשאתם אומרים שמלכתחילה הוא יחסי, כי אין לו משמעות - - אלא תלויה בהוראות היצרן או - -

דוד בן ארי: הכל מוגדר, היצרן מגדיר לך.

יצחק וקנין: הדברים ברורים.

יצחק וקנין: אני חושב שאתה צודק, תמשיך הלאה.

אבישי פדהצור: אני ממשיך-

יצחק וקנין: יש הערות מלבד ההערות שתיקנו והערנו?

אבישי פדהצור: הגדרה אחרונה:

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: אני אצביע על כל מה שהקראנו עד לסוף תקנה 1.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: התקנות אושרו, כולל התיקונים שהצענו.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים לפרק ב'.

אבישי פדהצור: בפרק ב' אנחנו מוותרים על תקנה 2 – חובת הרישיון.

אבישי פדהצור: התייעצנו גם עם היועץ המשפטי של הוועדה, גם עם משרד המשפטים.

אבישי פדהצור: אנחנו נמצא מזור.

אבישי פדהצור: בקצרה התקנה די חוזרת על מה שכתוב בעיקרו בחוק, לא נהוג לחזור על מה שכתוב בחוק.

אבישי פדהצור: יש לנו קושי מסוים עם הנושא של הגדר, וכו', ואנחנו נפתור את זה, בעזרת אדוני, כשנסיים את הדיון ונחזור לפסקת ההגדרות, וזה יסתיים.

אבישי פדהצור: לכן אנחנו מבקשים לא לקרוא את התקנה.

אבישי פדהצור: התקנה הבאה:

יצחק וקנין: עד כאן.

יצחק וקנין: יש הערות?

איתי עצמון: יש לי שאלה כללית לגבי נהלים שאתם מפנים אליהם כאן.

איתי עצמון: הנהלים האלה נמצאים באתר הרשות?

אבישי פדהצור: תכף נחדד.

רננה שחר: לא, נהלי רת"א.

אבישי פדהצור: יש פה שני דברים: יש "באופן ובצורה שהורה המנהל...." זה הוראות המנהל, רשויות מנהליות האמורות להופיע כבר היום באתר רת"א, כמובן שהן תותאמנה לתקנות, בהתאם לכללי המשפט המנהלי.

אבישי פדהצור: בנוסף יש פה נהלים שהם למעשה נהלים לפי התקנות שהן לא נהלי רת"א, אלא הם הנהלים של פעילות מכון הבדק שכמובן לא מופיעים באתר רת"א, ונגיע אליהם.

איתי עצמון: השאלה היא האם לגבי הנהלים של רת"א לא כדאי לקבוע שהם יפורסמו.

אבישי פדהצור: אני חושב שזה מובן מאליו במובן זה שחוק - -

קריאות: - - -

רננה שחר: אני חושבת שזה לא נכון להוסיף את זה בתקנות.

רננה שחר: יש את חוק חופש המידע שקובע שנהלים עיקריים צריכים להיות מפורסמים, וקובע איזה נהלים, הנהלים – אפשר לראות אותם באתר רת"א, יש את המקום, הם משמשים כבר היום את הציבור, לפי דעתי, ואותנו.

רננה שחר: אני רק אומר שאם יש נוהל שהוא יותר משני, יותר זניח, הנוהל – אז לא נכון יהיה להתנות בתקנות את חובת פרסומו.

רננה שחר: יש את זה בדין הכללי.

איתי עצמון: אני יודע שיש את זה בדין הכללי, אבל ישנם מספר דברי חקיקה וחקיקת משנה שהובאו לכאן בוועדה, לאישור הוועדה, והוועדה כן החליטה לקבוע חובת פרסום לגבי כל מקרה לגופו.

איתי עצמון: אני שואל – האם כאן ראוי שהדברים האלה יהיו מפורסמים.

רננה שחר: ראוי שיהיו מפורסמים, הם מפורסמים באתר.

רננה שחר: אני לא חושבת שצריך לקבוע את זה בתקנות.

יצחק וקנין: בסדר.

עמרי טלמון: לא נעיר לסעיף 2 – האתרים שבהם מבוקש לבצע את פעולות הבדק.

עמרי טלמון: הואיל ומטוס יכול להיתקע בשדה כלשהו, באיזה חור בעולם, איך מגדירים את זה?

אבישי פדהצור: מכון הבדק צריך לפעול בשטח מוגדר.

אבישי פדהצור: זה האתרים שבהם הוא פועל, בהם נמצא הציוד – האתרים האלה מאושרים.

אבישי פדהצור: מה שמר טלמון מדבר עליו זה היבט אחר של הפעילות, זה כיצד אני נותן שירותי תחזוקה מחוץ לשטח מכון הבדק.

אבישי פדהצור: משמע, אם מטוס של מפעיל אווירי נופל בחו"ל, אין משמעות הדבר שאני צריך להגדיר את מקום הנחיתה שלו בחו"ל כשטח מכון הבדק.

אבישי פדהצור: משמעות היא שההוראות שחלות עליו הן ההוראות שחלות לעניין הסמכות או הרשות או הכוח של מכון הבדק לבצע פעולות בדק מחוץ לשטחו.

אבישי פדהצור: דיברנו קודם על ההגדרה של תחזוקת קו.

אבישי פדהצור: תחזוקת קו היא בדיוק אותו מצב דברים שבו סוגים שונים של פעולות בדק הן בנות ביצוע מחוץ לשטח מכון הבדק, על ידי מכון הבדק.

אבישי פדהצור: ולכן זה המענה.

אבישי פדהצור: כמובן שאם הפעולה היא עם אופי ומהות כאלה שלא ניתן לבצע אותן כתחזוקת קו, כמובן שלא ניתן לבצע את זה מחוץ לשטח המכון.

אבישי פדהצור: לכן, המענה לשאלה של מר טלמון היא בעצם האבחנה בין פעולות בדק שחובה לעשות בשטח מכון הבדק, לפעולות שאין חובה לעשות בשטח מכון הבדק.

יצחק וקנין: מר טלמון, זה מניח את דעתך?

עמרי טלמון: אני לא יודע אבל אני לא רוצה לגזול כאן

עמרי טלמון: את הזמן כי המציאות היא שיכול מטוס, בניגוד, נניח, ל "אל על" שיכולה לדעת מראש לאיפה היא טסה - אמנם לפעמים הוא נוחת ברקייבק בגלל איזושהי בעיה, אבל בדרך כלל זה לא קורה.

עמרי טלמון: מטוסים של general aviation נוחתים בכל מיני מקומות ויכולות להיות כל מיני תקלות ואז צריך להטיס לשם מכונאים, מנועים, כל מיני דברים, ולהתעסק בזה הרבה מחוץ לשטח המכון, ובדברים לא פשוטים, אין ברירה.

דוד בן ארי: אני חושב שיש לזה מענה בתקנה 38 שעוד לא דנו בה.

דוד בן ארי: אמור להיות מענה לנושא של נחיתה לא מתוכננת, ומה הפעילות הנדרשת ממכון הבדק במקרה שהוא נותן שירות לאותו מפעיל אווירי, או שאם זה מופיע בתקנה 413 לתקנות ההפעלה, שחל על מפעיל אווירי ברגע שהוא נוחת בשדה לא מתוכנן.

רננה שחר: אני גם רוצה להשלים – אנחנו עכשיו בתקנה שקובעת מה מבקש רישיון מכון בדק ולא מפעיל אווירי צריך להגיש למנהל כשמגישים לו כדי לאשר.

רננה שחר: ברור ששטח מכון הבדק, ששם נמצאים ההנגארים והמוסכים וכו' – זה העניין - - בוא נגיד – פה זה מרכז הפעילות שלו, מרכז העסקים.

רננה שחר: מה שהוא עושה מחוץ לשטח המכון – תקנה 14, שאבישי פדהצור הפנה אליה קודם - לא רק תחזוקת קו, יש שם גם את העניין של להחזיר לשימוש כלי שלא במסגרת תחזוקת קו, ואחר כך יש גם את תקנה 38 אבל פה התקנה לא מסדירה את הקשיים של המפעיל האווירי.

רננה שחר: היא מסדירה מה צריך - - את הצורה של בקשת רישיון למכון בדק ובוודאי ששטח מכון הבדק הוא חשוב ומהותי בעניין הזה.

יצחק וקנין: עוד הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אני מצביע על כל סעיף 3, מ-(א) עד לסעיף (ב).

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: =הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף (ב) ו-(ג)?

יצחק וקנין: תודה, הסעיפים אושרו.

יצחק וקנין: הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: תמשיך.

יצחק וקנין: דבר אחד לא ברור לי בסעיף 3- המנהל הוא זה שמתלה את הרישיון, לא?

אבישי פדהצור: אני אסביר.

אבישי פדהצור: תקנת משנה (ב) נוספה בעקבות הדיון עם הציבור, לשרת צורך מסוים.

אבישי פדהצור: באופן עקרוני, כאשר מבקש רישיון מכון בדק לפי תקנות הבדק הישראליות בא למנהל הוא צריך להוכיח לו שהוא עומד בדרישות התקנות, נניח - מ-1 עד 10.

אבישי פדהצור: כך הוא כשמבקש הרישיון בא עירום ועריה, מאפס.

אבישי פדהצור: קורה לעתים שבעל הרישיון בא לפעמים עם רישיון שכבר נתנו לו הגויים.

אבישי פדהצור: הרישיונות לא ניתנו לפי תקנות המכונים הישראליות אלא לפי הדינים הזרים.

אבישי פדהצור: השאלה שקיימת במשפט המנהלי היא – האם המנהל רשאי ובאיזו מידה הוא רשאי להסתמך על רישיון שנתן הגוי.

אבישי פדהצור: זו שאלה טובה.

אבישי פדהצור: יכול להיות שבגלל הסטנדרטיזציה היחסית של אמות המידה המקצועיות, יכול מאד להיות שאם אני דורש ממבקש רישיון ישראלי שיעמוד בדרישות 1 עד 10, יכול להיות שבזכות הרישיון שנתנו לו הגויים בנסיבות מסוימות אני אוותר לו על דרישה 7 או 6.

אבישי פדהצור: כי, למשל, הוא מביא אתו מערכת בקרת איכות או אבטחת איכות או מונח מקצועי אחר שאפשר למצוא - - .

אבישי פדהצור: על פני הדברים, לדעתי – המשפט המנהלי מאפשר למנהל את זה גם בלי שתהיה תקנה מפורשת.

אבישי פדהצור: המנהל הוא רשות מנהלית במדינת ישראל, הוא חייב לשקול כל עובדה סבירה במשפט המנהלי, על עובדה סבירה השייכת לעניין, ככל שבאמת רישיון של גוי שייך לעניין, כי הוא חופף, וכו' -המנהל לא יכול להתעלם מזה.

אבישי פדהצור: בעקבות בקשות הציבור הוספנו תקנה מפורשת שמתייחסת לזה – פשוט מעגנת את מה שלה

אבישי פדהצור: בנתנו הוא ממילא חלק מהמשפט המנהלי במדינת ישראל.

אבישי פדהצור: לשאלתו של אדוני - הואיל והמנהל מוותר על האחריות שלו, במירכאות, ברישוי מבקש הרישיון על בסיס הגוי, הוא צריך לדעת בכל מצב שבו הרישיון של הגוי בוטל, כי אז זה אומר למנהל: אתה ויתרת למבקש הרישיון על דרישה מסוימת על סמך רישיון הגוי.

אבישי פדהצור: נפל רישיון הגוי, חזרה חובת המנהל לבדוק את זה.

אסנת איסן: פה, בעניין הזה, יש לנו הסתייגות.

אסנת איסן: אני מק.א.ל.

אסנת איסן: התקנה הזו נוספה בעקבות בקשה שלנו.

אסנת איסן: זה משהו כפי שאמיר אמר קודם לכן – זה דברים מהימים האחרונים, ולכן את ההערות שלנו לתקנה הזו אנחנו העברנו אתמול בערב.

אסנת איסן: יש חוסר הסכמה בעניין הזה.

אסנת איסן: מה שאנחנו בעצם מבקשים זה להחליף את המילה "להביא בחשבון" במילה "הסתמכות".

אסנת איסן: אבישי, בהסבר שלו, די נעזר במילה שלו ואני אסביר את הרציונל לדרישה הזו.

אסנת איסן: למעשה, אנחנו מבקשים ליצור בתקנות שאחר כך גם יהיה לזה יישום בתשתית רגולטורית נוספת, כלומר, אם זה בנהלים וכן הלאה, ואנחנו כן מבקשים שבתקנות עצמן יהיה את התשתית לכך.

אסנת איסן: שיהיה הליך רישיון מקביל למכוני בדק מחוץ לישראל שכבר מחזיקים ברישיונות, מאת רשויות מוסמכות אחרות.

אסנת איסן: כפי שאבישי אמר, מכון בדק כזה מחוץ לישראל, שכבר מחזיק ברישיון מאת ה- FAA, מאת ה- EASA ומאת מדינה חברה, כבר עבר איזה תהליך של inspection, עבר איזה הליך של בדיקה, ואיזשהו תהליך בא ואומר – הוא מתנהל בצורה שתואמת, בצורה שמתאימה לדינים באותן מדינות.

אסנת איסן: כיום, לפי הדין הקיים היום, על מנת שמוביל אווירי יוכל להתקשר עם מכון בדק, מכון הבדק צריך להיות ישראלי, הוא חייב להיות מאושר לפי תקנות אלה.

אסנת איסן: היצע מכוני הבדק היום בישראל הוא בעייתי.

אסנת איסן: יש היצע מצומצם.

אסנת איסן: חברות התעופה - -

יצחק וקנין: תעצרי רגע.

יצחק וקנין: את רוצה בעצם שייכתב במקום "להביא בחשבון" – מה?

אסנת איסן: "להסתמך".

איתי עצמון: לא הבנתי מה המשמעות.

יצחק וקנין: מה זה נותן לך?

אסנת איסן: זה נותן לי משמעות שהיא חזקה יותר, מ "להביא בחשבון".

איתי עצמון: אבל מה המשמעות המשפטית של "להסתמך"?

איתי עצמון: המנהל, כשהוא שוקל בקשה – רשאי להסתמך על עובדת היותו של המבקש בעל רישיון מקביל?

אסנת איסן: זאת אומרת – שוב, צריך יהיה לפרוט אחר כך ובעניין הזה גם ערכנו דיונים עם רת"א ב-4 עיניים.

אסנת איסן: בעיין הזה ברור שאחר כך צריך יהיה לפרוט את התקנה הזו ולהוריד אותה לרמה הפרקטית, לנוהל.

אסנת איסן: אבל ההסתמכות תהיה בכך שהונחה בפני רת"א הרישיונות של אותן מדינות חברות, מה שרת"א בעצם תצטרך לעשות הוא דבר שמקובל בענף התעופה- היא תצטרך להשוות בין דיני המדינות הרלבנטיות לדינים בישראל.

אסנת איסן: ככל שיש הבדלים מהותיים ביניהם, תזקק את אותם הבדלים ותקבע תנאים נוספים לרישיון.

אסנת איסן: היום, כדי להירשם מכון בדק מחוץ לישראל צריך לעבור תהליך שהוא ארוך, שהוא מורכב.

אסנת איסן: אנחנו מבקשים שבתקנות ובסביבה הרגולטורית בה - - -

יצחק וקנין: את רוצה שאנחנו בעצם נסת

יצחק וקנין: מך על מכון בדק, בכל מקום בעולם – ועל זה נסתמך - - -

אסנת איסן: לא "כזה ראה וקדש".

אסנת איסן: דבר ראשון, לא אמרנו שהוא חייב.

אסנת איסן: יש כאן את המילה "רשאי".

יצחק וקנין: צריך להשאיר בידי המנהל את הסמכות ואת שיקול הדעת.

אסנת איסן: יש לו.

אסנת איסן: הסמכות ושיקול הדעת נשארים בידו.

יצחק וקנין: הוא צריך להביא בחשבון.

יצחק וקנין: המנהל הוא זה שבעצם צריך להביא בחשבון את הדברים.

יצחק וקנין: הדברים מונחים לפניו.

יצחק וקנין: הוא צריך לקבל שיקול דעת בדברים.

יצחק וקנין: את רוצה לעשות את זה כמצב שהוא אופטימלי, מבחינתך, שבעצם אנחנו אפילו אולי קצת מנטרלים את שיקול דעתו.

יצחק וקנין: נותנים לכם גושפנקא על סמך אותו מכון בדק - -

אסנת איסן: אני אסביר לכם.

אסנת איסן: המצב היום מאד בעייתי.

אסנת איסן: הוא מקשה מאד על מובילים אוויריים להתקשר עם מכון הבדק מחוץ לישראל.

אסנת איסן: המצב הזה הוא מצב בעייתי, אנחנו צריכים להתחרות בחברות תעופה - -

יצחק וקנין: אני מנסה להבין את הרציונל שלכם.

יצחק וקנין: האם זה נובע מעלויות יותר זולות?

אסנת איסן: לא רק.

אסנת איסן: זו בדיוק הנקודה: יש לזה פן כלכלי, בהחלט, אבל יש לזה גם פן טכני.

אסנת איסן: היום מטוסים של ק.א.ל, ולא רק של ק.א.ל, לא יכולים לבצע פעולות בדק במנועים פה במכוני הבדק בישראל.

אסנת איסן: שיפוץ - - נעשה.

אסנת איסן: אי אפשר לעשות את זה היום בישראל, צריך להוציא את זה החוצה.

אסנת איסן: יש איזשהו מצב אבסורדי ואני חייבת להיכנס לדקות הזו – לפי התקנות היום, מכון בדק שקיבל רישיון - -

יצחק וקנין: "אל על", אתם באותו מצב?

אסנת איסן: ל "אל על" יש מכון בדק משלהם.

אברהם מיכאלי: לנו יש את מכון בדק שלנו.

יצחק וקנין: אתם לא יכולים לעשות את הפעולה הזו ב "אל על"?

אסנת איסן: ב "אל על"?

אסנת איסן: המתחרה שלנו?

אסנת איסן: אנחנו בבעיה עם זה.

קריאה: למרות שהם ביקשו.

קריאות: - -

קריאה: הם יכולים לעשות, ובטח הם יטענו שאנחנו יקרים.

קריאה: אני מבקש מהכנסת לשמור על האינטרסים של העבודה בישראל.

יצחק וקנין: הם רוצים עלויות יותר זולות.

אסנת איסן: זה לא רק עניין של עלויות.

אסנת איסן: זה עניין גם של חוסר יכולת.

אסנת איסן: אם מחר אני רוצה להוציא עבודה במנוע, תראו לאיזה מצב אבסורדי הגעתי - אני חייבת דרך התעשייה האווירית להוציא את המנוע למכון חוץ, שבעניין הזה, לולא התקנות היו מאפשרות את זה, הייתי מרשיינת את מכון הבדק מחוץ לישראל, ומוציאה אליו את המנוע, שיעשה את הטיפול הזה.

אסנת איסן: חייבים להבין דבר נוסף – מדינת ישראל היא מדינה קטנה.

אסנת איסן: רת"א, המשאבים שלה מוגבלים.

אסנת איסן: אנחנו מודעים לזה - -

יצחק וקנין: אני מבין שיש לך גם – שני מטוסים, נכון?

אסנת איסן: נכון, אבל נוצר מצב אבסורדי, ואני מבקשת להשלים את הנקודה: מכון בדק, שרוצה להוציא את המנוע שלי, של ק.א.ל החוצה, כי הוא לא מסוגל לעשות את זה, תקנה 32 לתקנות מאפשרת לו לעשות את זה במכון מחוץ לישראל שרק קיבל הכרה מאת רת"א, לא במכון חוץ שקיבל רישיון.

אסנת איסן: אני, כמוביל אווירי שרוצה להוציא את עבודת האחזקה שלי למכון בדק, חייבת לרשיין אותו.

אסנת איסן: נוצר פה מצב אבסורדי.

רננה שחר: אני קודם כל רוצה להגיד שלפי אמנת שיקאגו, האחריות לכשירות האווירית הנמשכת של המטוסים הרשומים בישראל היא על ישראל.

רננה שחר: אי אפשר להעביר אותה למדינות אחרות.

רננה שחר: דבר שני, לפי סעיף 23(ב) לחוק הטיס, מפעיל אווירי לא יכול לקבל שירותי בדק אלא בידי מי שקיבל רישיון בישראל, רישיון מכון בדק ישראלי.

רננה שחר: יש לזה חריג, כאשר אתה מחוץ לישראל, וכו'.

רננה שחר: אתה תראה את זה אחר כך בתקנות, אדוני.

רננה שחר: כבר היום, גם היום, אפשר לרשיין מכוני בדק מחוץ לישראל גם לפי התקנות היום, גם אם לא נוסיף את תקנת משנה (ב) בכלל, יכול מכון בדק –אמריקאי, יפני או סיני, להגיש בקשה, להוכיח את עמידתו בתקנות המכונים הישראליות והוא יהיה מכון ישראלי לכל דבר ועניין.

רננה שחר: כן, כמו שהוסבר, ניתן במקרים מסוימים ובכפוף לעמידה בתקנות, וכו', לשמירה על רמת בטיחות שוות ערך, להכיר במשהו שEASA , נגיד, כבר בדקו, כמשהו שנניח לא צריך לבדוק.

רננה שחר: אנחנו מתנגדים להחליף את המונח "להביא בחשבון" במונח "להסתמך" משום שאנחנו חושבים שבהחלט זה להביא בחשבון.

רננה שחר: הנוהל צריך להגיד בסופו של דבר מה אתה מביא בחשבון, מה אתה לא מביא בחשבון.

איתי עצמון: בין יתר השיקולים האחרים.

רננה שחר: בין יתר השיקולים האחרים, כן.

אסנת איסן: בעניין הזה, נקודה אחת אחרונה, בקצרה.

אסנת איסן: כפי שרננה שחר אמרה, להביא בחשבון, או תקנה (ב) כבר היום התשתית החקיקתית, הרגולטורית, כן מאפשרת רישוי של מכוני בדק מחוץ לישראל.

אסנת איסן: מה שאנחנו מבקשים, וכן חשוב לי להגיד את זה פה, למרות שהנוהל לא ייכתב במסגרת הזו, אבל כן חשוב לי שיובהר פה ושהנושא הזה כן יעלה על שולחן הוועדה.

אסנת איסן: אם התשתית החוקית בתקנות מאפשרת היום לעשות את זה, אנחנו ממש מבקשים – ושוב, זה עניין של הקצאת משאבים ברת"א, שייכתב הנוהל הזה.

אסנת איסן: כל מה שאנחנו ביקשנו מרת"א- תציגו בפנינו את התמונה הכוללת שתאפשר לנו, ושוב – כדי להתחרות כתף מול כתף עם המתחרות הזרות שלנו וזה לא רק עניין של שיקולים כלכליים, והבהרתי את זה קודם.

אסנת איסן: תציגו בפנינו את התמונה המלאה.

אסנת איסן: אם התקנות לדעת רת"א מספקות תשתית מספיקה, אז אנחנו ממש מבקשים שגם יוקצו המשאבים המתאימים, שייכתב הנוהל המתאים שמאפשר רישוי של מכוני בדק מחוץ לישראל, בזמן סביר.

יצחק וקנין: מה זה זמן סביר?

אסנת איסן: עוד פעם – נערכו פה דיונים ארוכים, ואני לא רוצה להעלות את זה.

אסנת איסן: אפשר לקצוב בזמן ורת"א מתנגדת לזה בתוקף.

אסנת איסן: אנחנו לא אומרים – תרשיינו את מכון החוץ תוך כך וכך ימים, אבל זה כן צריך להיעשות בזמן סביר ולא במרווח של שנה וחצי או תקופות דומות.

יצחק וקנין: אני אצביע על הסעיף כפי שהם מביאים אותו.

יצחק וקנין: במידה ובשלבים הבאים של החקיקה אתם תגיעו לאיזושהי הסכמה אחרת, אני אשמח לפתוח את הסעיף ולשנות.

יצחק וקנין: אני אצביע עליו כמו שהוא.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף ב', מ- 1 עד 3, כולל.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, אושר.

יצחק וקנין: שוב – אני נותן לכם את האפשרות, במידה ותגיעו אתם להסכמה, לכל מיני סידורים שתראו לנכון.

אסנת איסן: בעניין הזה הסכמה יכולה להגיע, וכבר אמרנו את זה לרת"א, ברגע שיציגו לפנינו איזושהי מערכת שלמה שכן מקבלת ביטוי, לא רק בתקנות אלא גם בנהלים, שמספקת את התשתית, את הסביבה הרגולטורית, בין אם זה בתקנות ובין אם בנהלים.

יצחק וקנין: יש בעיה עם זה?

גיורא רום: קודם כל, יושב ראש חברת ק.א.ל קיבל מכתב מפבל לפני כמה ימים, שרת"א מתכוונת להקצות משאבים מתאימים ולעדכן את תכנית העבודה שלה כדי להטמיע את תהליך הרישוי של מכון בדק ספציפי בסין.

גיורא רום: אנחנו נכניס את זה בתכנית העבודה.

גיורא רום: באמת, הנושא של הקצאת המשאבים הוא נושא מס' 2 של כל מנהל.

גיורא רום: תמיד אין מספיק משאבים.

גיורא רום: אני צריך להקצות את המשאבים שלי כך שמשלם המסים הישראלי יקבל את התמורה הכי טובה לכספו.

גיורא רום: אתן דוגמא אחרת – יש מישהו שרוצה לרשיין חברת תעופה וכבר כמה פעמים שינה את המטוסים שהוא רוצה לרשיין, וחזרנו 4 פעמים.

גיורא רום: זה בזבוז משאבים שממומנים על ידי הציבור, אני לא משרת נאמנה את משלם המסים הישראלי, ואני לא מוכן לזה.

גיורא רום: לכן, הקצאת משאבים היא באמת נושא חשוב מאד.

גיורא רום: אני קשוב לרחשי הלב של ק.א.ל וכשנגיע לזה אנחנו נרשיין את המכון הזה.

יצחק וקנין: אם זה לא דבר מהותי, אין צורך שתוסיף.

אסנת איסן: - - מהותי, ואני באמת מודה לרת"א, הבקשה שלנו להקצות משאבים היא לא ספציפית רק לרישוי אותו מכון הבדק הספציפי, אלא באמת – שתיווצר התשתית הרגולטורית לרישום מכון בדק בישראל.

אסנת איסן: אני מניחה שמכוח העניין הזה ייגזר - -

יצחק וקנין: יכול להיות שעוד חברה ישראלית אחרת תחליט שהיא רוצה - -

אסנת איסן: נכון, זה בדיוק העניין הזה.

יצחק וקנין: אין בעיה.

יצחק וקנין: אני מאמין שרת"א לוקחת בשיקול גם את הנושא הזה.

גיורא רום: הנהלים הם כלליים אבל בהקצאת המשאבים, כבוד היושב ראש, שער בנפשך שאחד רוצה מכון בדק באירלנד, אחד – באוסטרליה.

גיורא רום: ואני, יש לי משאבים מוגבלים שאתם אני צריך לשרת את התעופה.

גיורא רום: אז לא כל אחד יכול לצאת עם מלוא תאוותו בידו.

אשל חפץ: אני רציתי לציין שזה חשוב מאד שבתשתית שתהיה, בתקנה הזו, וגם בהפעלה – התשתית תיתן מענה כזה שאפשר יהיה לעשות את זה בצורה מהירה, חלקה, פשוטה ומקובלת ברמת הבטיחות.

אשל חפץ: כשאנחנו מסתכלים על מדינות אחרות שהן בסדר גודל דומה לישראל מבחינת הרת"א או קטנות ממנה, או אפילו גדולות ממנה ועתירות משאבים יותר, אנחנו רואים מודלים שונים שמתייחסים לנושא הזה של תקנות המכונים, מתוך ההבנה שהמטוסים משרתים אותם בכל העולם, שהמורכבות הטכנולוגית היא כל כך גדולה שלא יכול להיות בנקודה הגיאוגרפית במקום הקטן את כל התשובות הטכנולוגיות, לכל הסוגים של המנועים, וכלי הטיס.

אשל חפץ: לכן הם יוצרים תשתית בתקנות שיכולה לבוא בשתי אפשרויות עיקריות.

אשל חפץ: אפשרות אחת היא מה שהציעו פה – תקנות מורכבות שונות ממה שמקובל.

אשל חפץ: לא שונות מהותית, אבל הן כתובות בעברית, בכל תקנה כל מדינה מאד סובריינית ונותנים איזשהו נתיב מקביל שמכיר או שוקל או עושה משהו מהדברים האלה, ואז הוא מסתמך על רישיונות של המכונים הזרים ומרשיין אותם בצורה יותר מהירה, כי פשוט אין לו את התשתיות אם הוא רת"א קטנה.

אשל חפץ: הנתיב השני שפועלות בו הרת"אות הקטנות – הן לוקחות את תקנת המכונים של ה EASA או של ה- FAA, לצורך העניין, ועושות כמעט זהה אותו הדבר עם תקנת המכונים.

אשל חפץ: ואז, כשהם הולכים לרשיין את מכון החוץ, הדרישות שלהן מלכתחילה זהות, דומות למה שאותו מכון כבר מרושיין.

אשל חפץ: ואז, כל התהליך אצלם הוא פשוט הרבה יותר.

אשל חפץ: רציתי שיבינו את ההיקף, איפה הדברים עומדים בעולם.

אשל חפץ: זה חשוב מבחינת התעופה של ישראל, אם היא רוצה להתקדם.

יצחק וקנין: אוקיי.

יצחק וקנין: הדברים ברורים.

יצחק וקנין: נאמרו על ידי גיורא, נאמרו על ידי היועצים המשפטיים.

יצחק וקנין: אפשר להתקדם, לדעתי.

יצחק וקנין: בכל מקרה –אמרתי, אם יהיה איזה שינוי שרת"א תדרוש אותו לגבי הסעיפים האלה, אני אפתח את הנושא ואני אתקן אותו.

יצחק וקנין: נכון להרגע אני חושב שזה סביר מה שמונח בפנינו וגם נאמרו דברים ברורים איך רת"א רוצה לפעול בהמשך.

אבישי פדהצור: אני חושב שאפשר למחוק את מועד פקיעת התוקף.

איתי עצמון: לא יהיה תוקף לרישיונות?

אבישי פדהצור: תכף נגיע לזה.

אבישי פדהצור: אנחנו נחשוב על פתרון.

אבישי פדהצור: אני ממשיך בקריאה:

יצחק וקנין: הערות?

איתי עצמון: מה ההבדל בין פירוט אישורים והגבלות שקבע לפעילותו ובפסקת המשנה – תנאים אחרים שהתנה המנהל?

אבישי פדהצור: אישור והגבלה איננו אותו הדבר.

אבישי פדהצור: ישנם אישורים שניתנים לפי התקנות עצמן.

אבישי פדהצור: למשל - ישנה חובה לבעל הרישיון לעשות שימוש בציוד שמומלץ על ידי היצרן של הפריט.

אבישי פדהצור: התקנה מסמיכה את בעל הרישיון לקבל אישור מהמנהל לעשות שימוש בציוד אחר, שווה ערך, אף שאיננו.

אבישי פדהצור: אישור כזה, והתקנה גם נוקטת בלשון "המנהל רשאי לאשר" או "רשאי המנהל לאשר".

אבישי פדהצור: הדבר הזה הוא אישור.

אבישי פדהצור: מצד שני, יכול בעל רישיון לבקש פטור מהמנהל, לפי סעיף 165 לחוק הטיס שמסמיך את המנהל לתת פטור מהוראות החוק, או הוראות שנקבעו לפיו.

אבישי פדהצור: המנהל, במסגרת שיקול דעתו ואחריותו ליצור או לשמור על רמה שוות ערך של בטחות כשהוא נותן את הפטור, יכול להגיד – אני נותן פטור מלעשות שימוש בציוד כזה או אחר, אבל אני מגביל את הפעילות שלך שלא תוכל לעשות את זה במטוסים רחבים, מטוסים ארוכים, על מנת לשמור על רמת הבטיחות.

אבישי פדהצור: כל הדברים הללו, בגלל שהם חלק מה- DNA של מכון הבדק צריכים להיות מפורטים ברישיון.

אבישי פדהצור: הואיל והם נגזרים מכמה מכלולים שונים של הוראות, נקטנו בשמות שונים: אישורים, הגבלות וכו'.

רננה שחר: אני רוצה להגיד על תנאים אחרים – למשל, שטח מכון הבדק הוא תנאי.

רננה שחר: יש מכוני בדק שפועלי בכל מיני שטחים, למשל – בהרצליה, בשדה תימן, וכו'.

רננה שחר: אחר כך, אם תרצה להגביל שהוא לא יפעל באתר אחד אתה בעצם שנה את הרישיון ומקטין את שטח מכון הבדק וכו'.

איתי עצמון: האמת שזה מתקשר לשאלה נוספת שרציתי לשאול לגבי "אישורים שנתן המנהל".

איתי עצמון: כלומר, אם המנהל נותן אישורים במהלך תקופת תוקפו של הרישיון מתקנים את הרישיון?

רננה שחר: כן.

יצחק וקנין: אין הערות, אני מבין.

יצחק וקנין: אנחנו מצביעים, רבותיי, על סעיף 5, כולל התיקון שהוצע.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, הסעיף אושר.

אבישי פדהצור: אני אסביר.

אבישי פדהצור: התקנה, במקור, כלל הגבלה על תוקף של רישיון.

אבישי פדהצור: בהמשך להערות היועץ המשפטי של הוועדה, עשינו תיקון וקבענו איזשהו מדרוג, בהתאם לוותק של מכון הבדק.

אבישי פדהצור: בעקבות השיח עם הציבור עלו הערות מקרב הציבור לעניין הצורך של רת"א ישראל לקצוב את רישיונו של מכון בדק שיושב בישראל, בין היתר על סמך זה שהגויים, למשל, לא קוצבים, בחלקם, את רישיונות מכוני הבדק שהם נותנים.

אבישי פדהצור: הם עושים ביקורות, יש להם דרכי פיקוח אחרות על פעילות מכון הבדק, הם לא קובעים איזשהו מועד שבו הרישיון נעלם וצריך לרשיין מחדש.

איתי עצמון: כלומר, הרישיון לא פוקע, זה מה שאתה רוצה להגיד.

קריאה: הוא unlimited.

קריאה: הם רושמים במפורש.

אברהם מיכאלי: כמו רישיון הטיס, כמו רישיון הנהיגה שלך.

אבישי פדהצור: יש טריגר חיצוני.

אבישי פדהצור: אין מתג מובנה ברישיון עצמו שאומר – בחלוף שנתיים, עבר זמנו, בטל קורבנו.

אבישי פדהצור: קיבלנו את ההערה הזו.

אבישי פדהצור: עם זאת, אנחנו יודעים שמצב הדברים, דיברנו על זה לפני כמה דקות, הוא כזה שיכול גם מכון בדק שיושב מחוץ לישראל לקבל רישיון ישראלי.

אבישי פדהצור: אותו טייוואני נניח, בא לרת"א ישראל, למנהל, מראה את עמידתו בדרישות התקנות הישראליות, ומבקש רישיון.

אבישי פדהצור: ברור לנו שיכולת המנהל להפעיל את יכולות הפיקוח והאכיפה שלו על מכון בדק שיושב מחוץ לישראל, שרחוק מהעין-רחוק מהלב, שהפקחים לא יכולים בקלות להגיע ולבדוק, אלא צריכים לטוס ולהקצות וזה על חשבון אחרים, יכולת הפיקוח והבקרה של המנהל והיכולת לאכוף עליו את הדין- שונה, מופחתת.

אבישי פדהצור: לכן, וזה גם מקובל אצל ה-FAA או אצל EASA , כאשר אני נותן רישיון ישראלי למכון בדק שיושב מחוץ לישראל, אני אקצוב את תוקפו, בשביל לאפשר לי את הבקרה הזו, ולמנוע מצב שבגלל היותו רחוק הוא פורע את דיני מכוני הבדק.

איתי עצמון: ובמקרה כזה זה ייכתב באותו רישיון שייכתב?

אבישי פדהצור: כן.

אבישי פדהצור: ואז זה ספציפי, וזה לא כללי.

אבישי פדהצור: בגלל זה ביקשתי למחוק את זה מתקנה 4.

איתי עצמון: אבל כרגע זה לא כתוב.

רננה שחר: אבל כתוב "תנאים ברישיון".

אבישי פדהצור: ואז זה הופך להיות תנאי.

אבישי פדהצור: זה לא תוקף באשר הוא, אלא תנאי לעניין הפעילות.

יצחק וקנין: אין הערות ל – 6.

עמרי טלמון: רק שאלה – אני ראיתי את הסעיף רק הבוקר.

עמרי טלמון: הסעיף הקודם היתנה כל מיני - - זה בוטל לחולטין.

עמרי טלמון: כומר, הרישיון בארץ הוא מתמיד?

אבישי פדהצור: אלא אם כן בוטל מכוח סמכות המנהל לפי 38 או מוחזר על ידי בעל הרישיון שרוצה לחזור לפעילותו .

עמרי טלמון: אבל עדיין, בסעיף 37 כתוב "פקע".

קריאה: אם לא שילמת את האגרה הוא פקע.

קריאה: מה לעשות?

איתי עצמון: לא, יכול להיות שנצטרך לתקן.

יצחק וקנין: אוקיי.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 6.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, הסעיף אושר.

רננה שחר: יש אפשרות פקיעה.

רננה שחר: גם של מכון מחוץ לישראל.

אמיר דרנגר: בתקנה הקודמת היה רשום שהרישיון יהיה תקף כל עוד הוא לא בוטל, גם זה הנוסח אצל אירופאים.

אמיר דרנגר: השאלה היא אם ננסח ברישיון שלנו, רישיון ישראלי, שיהיה כתוב במפורש שהרישיון תקף כל עוד הוא לא בוטל או שניתן - -

יצחק וקנין: חקיקה ישראלית היא - -

איתי עצמון: אם לא נאמר דבר אחר – הרישיון תקף כל עוד לא בוטל.

יצחק וקנין: עוד הערות ל – 7?

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אני מצביע על 9.

יצחק וקנין: תודה, אושר.

איתי עצמון: אלו פרטים לא ייכללו?

אבישי פדהצור: זה די תלוי בבקשת התיקון.

אבישי פדהצור: פרטים שנקבעו ולא מבקשים לשנותם – אין צורך.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: תודה, סעיף 10 אושר.

אבישי פדהצור: תקנה 11 זו תקנה שערכנו בה כמה שינויי נוסח.

אבישי פדהצור: לא שינינו מאד את מהותה.

אבישי פדהצור: אני אקרא:

איתי עצמון: מה הכוונה ב "שינוי בצוות עובדי מכון הבדק"?

אבישי פדהצור: הערה זו הועלתה על ידי הציבור, והביטוי לה הוא בזה שנקבע מבחן מהותי.

אבישי פדהצור: רוצה לומר, כל שינוי במכון הבדק שיש בו כדי להשפיע על ההגדרים שלו או על רשימת היכולת.

אבישי פדהצור: לצורך הדוגמה – יש לי מכון בדק עם הגדר של 747, ויש לי 50 טכנאים שהם מוסמכי 747.

אבישי פדהצור: אם אחד מהם התפטר, לא אירע דבר.

אבישי פדהצור: השינוי הזה לא משפיע על ההגדרים של מכון הבדק וכו'.

אבישי פדהצור: נניח שיש לי את אותו מכון דימיוני, ויש לי רק טכנאי אחד שמוסמך על אותו כלי טיס.

אבישי פדהצור: אותו טכנאי מתפטר.

אבישי פדהצור: זה אמנם רק טכנאי אחד אבל הוא כל היכולת שלי, כל ההגשמה של הכוח שלי לבצע את פעולות הבדק ב-747, ולכן מהסיבות הללו, השינוי של גריעת עובד אחד כן משפיע על רשימת היכולת - -

איתי עצמון: תוכלל להזכיר מה היא רשימת היכולת, לוועדה?

אבישי פדהצור: נגיע לזה עוד מעט.

אבישי פדהצור: זו הרשימה הכוללת את כל הפריטים שבהם מורשה מכון הבדק לבצע פעולות בדק.

אברהם מיכאלי: עד רמת מספר סידורי.

רננה שחר: את אלפי הפריטים או מאות – או - -

קריאות: -

איתי עצמון: כלומר, מדובר על כל שינוי שיכול להשפיע על הרשימה הזו.

אבישי פדהצור: כן.

אבישי פדהצור: אבל אם יש לי 200 טכנאים ו-10 מתפטרים - -

יצחק וקנין: יש שינוי שהוא שינוי מהותי, כמו שהוא אמר, אם יש לו טכנאי אחד, או אדם מוסמך אחד בתוך המערכת, זו באמת בעיה.

יצחק וקנין: אתה בעצם לוקח את אותו אדם ואין מי שיכול להחליף אותו.

יצחק וקנין: אבל אם יש לך 100 כאלה, או 50 או אפילו 20 - - -

שמואל קוזי: הסעיף הזה עבר דיונים רבים, אנחנו חיים אתו טוב מאד.

אבישי פדהצור: אני ממשיך: אסביר.

אבישי פדהצור: יש לנו בחיים בכלל שני סוגים של אירועים – צפויים ואינו צפוי.

אבישי פדהצור: על הצפוי אנחנו מבקשים שככל שהוא כמובן משפיע על ההגדרים או על רשימת היכולת של מכון הבדק, אנחנו מבקשים שיודיעו למנהל מראש.

אבישי פדהצור: זה לא אומר שהמנהל צריך לאשר את זה.

אבישי פדהצור: תכף נגיע לתוצאה של הרצון לשנות.

אבישי פדהצור: אבל אנחנו רק מבקשים שאם יש שינוי כזה מהותי, יודיעו על זה למנהל.

אבישי פדהצור: סוג אחר של שינויים אלה שינויים שהם לא צפויים, הם קורים, מתרחשים להם, ואז אנחנו מבקשים – אנא הודיעני על השינוי הזה בסמוך לקרותו.

אבישי פדהצור: יש לזה אולי השלכות על פעילות מכון הבדק ועל בטיחות הטיסה.

אבישי פדהצור: עכשיו אנחנו מגיעים ל- (ג) שזו הנפקות: אסביר.

אבישי פדהצור: כמו שאמרנו, בין היתר בעקבות הערות הציבור – אינו בכוונתי, אין ברצוני, המאסדר, הרגולטור, לאשר מראש כל שינוי, כי יש שינויים שנובעים משיקולים עסקיים טהורים של מכון הבדק.

אבישי פדהצור: מכון הבדק החליט, למשל, שלא משתלם לו יותר לתחזק מטוסים מסוג מסוים.

אבישי פדהצור: שינוי כזה תלוי בו ובשיקוליו העסקיים.

אבישי פדהצור: הוא סוגר את הליין.

אבישי פדהצור: האם ייתכן שהרצון שלו לסגור את הליין – עסקי לחלוטין – יהי התלוי באישור רת"א?

אבישי פדהצור: זה אבסורד.

אבישי פדהצור: נלך לאבסורד גדול יותר.

אבישי פדהצור: עובד מהותי רוצה להתפטר.

אבישי פדהצור: האם ייתכן שהפיטורין שלו יהיו טעונים את אישור המנהל?

אבישי פדהצור: לא עלינו- הלך לעולמו.

אבישי פדהצור: האם המנהל יכול - - ? לא.

אבישי פדהצור: ולכן, הדבר היחיד שאנחנו מבקשים לקבוע בתקנה, זה שאם יש שינוי כזה מהותי, אל תפעל לפיו.

אבישי פדהצור: כמובן שמי שרוצה לסגור את הליין ממילא לא רוצה לפעול, ואז הוא מודיע למנהל שהוא סוגר את הליין, תודה ושלום.

אבישי פדהצור: זו התכלית של תקנת המשנה (ג).

אמיר דרנגר: בתקנת משנה (ב)(1) מבקשים להודיע למנהל על כל שינוי במכון הבדק שהוא מבקש לבצע – לפחות 21 ימים לפני ביצוע השינוי.

אמיר דרנגר: האם אנחנו צריכים להודיע לרת"א 21 ימים לפני שמפטרים אנשים?

אמיר דרנגר: אין לנו בעיה שלא נוכל לפעול אם לא הודענו על השינוי - - -

יצחק וקנין: אתה לא צריך להודיע לרת"א על פיטורין של עובדים שמבחינה מהותית הם לא גורם - -

אמיר דרנגר: גם מבחינה מהותית.

איתי עצמון: אתה - - צריך להודיע על כל שינוי.

איתי עצמון: על השינוי כהגדרתו - -רק בתקנת משנה (ג) כתוב שהשינוי יכול להשפיע על ההגדרים - -

קריאות: - - -

אמיר דרנגר: אני עכשיו רוצה להעביר מחרטה וזה יכול לעשות שינוי, שאני לא אוכל לפעול.

אמיר דרנגר: מוסכם עלינו שלא נוכל לפעול אם זה פוגע ביכולת שלנו לעמוד ברשימת ההגדרים, אבל אנחנו לא צריכים להודיע מראש לרת"א, ועוד 21 ימים מראש, על השינוי.

אמיר דרנגר: אנחנו לא נפעל אם זה פוגע, לפי (ג), אבל אין שום סיבה שאם אנחנו רוצים לפטר את כל טכנאי ה-747 של "אל על" שנצטרך להודיע על כך מראש.

אמיר דרנגר: אנחנו לא נפעל, לא נטפל באף מטוס 747, אבל - -

יצחק וקנין: אני אגיד לך מה ההיגיון שלי?

יצחק וקנין: פיטרת את כל הטכנאים, אתה נותן את כל התחזוקה לחברה אחרת.

יצחק וקנין: אתה רוצה להתאבד?

יצחק וקנין: אין בעיות, אבל אם יש חברה אחרת שאתה נותן לה תחזוקה, מחר היא תמצא את עצמה באוויר.

יצחק וקנין: זה המקצוע שלי, אני איש טכני.

יצחק וקנין: אני מנסה להבין את הלוגיקה של הדברים.

יצחק וקנין: פה אני חושב שאם אתה לא תוכל לתת לחברה אחרת, ובטח אתם נותנים לחברות אחרות תחזוקה - רת"א צריכה לדעת, כי היא מסדירה את הדבר הזה.

אמיר דרנגר: אבל אצלנו זה בשיקול המסחרי שלנו עם אותן חברות, אם אנחנו מפרים הסכם מולן, יש את העולם המסחרי שקיים - -

יצחק וקנין: אין שום קשר לעולם המסחרי.

יצחק וקנין: הדברים האלה צריכים להיות מסודרים.

יצחק וקנין: נגיד שאתה לא נותן לחברה אחרת.

יצחק וקנין: יש חברה שעד היום קיבלה תחזוקה במקום אחר, בוא נגיד – בתעשייה האווירית.

יצחק וקנין: והיום היא רוצה לעבור ל "אל על".

יצחק וקנין: בגלל סכסוך או אני לא יודע מה, ואלה שני המקומות היחידים שיש – התעשייה האווירית ו "אל על".

יצחק וקנין: אז הם כבר הסתכסכו עם התעשייה האווירית והם באים אליכם.

יצחק וקנין: אתם אומרים - בקטע הזה אנחנו לא יכולים לתת לכם את התחזוקה כי פיטרנו את כל העובדים.

יצחק וקנין: זה שינוי מהותי.

יצחק וקנין: בשינוי מהותי, דברים כאלה צריכים להגיע למנהל כדי שהוא יסדיר את כל הנושאים.

אסנת איסן: בגלל המצב שתיארת כרגע, אמנם לעניין תקנה אחרת, אבל המצב הזה של ההיצע – או שתלך לא' או שתלך ל-ב' הוא מאד בעייתי, וזה מה ש- -

יצחק וקנין: אין לך בעיה ללכת, גם פה אני לא חושב שאת מוגבלת.

יצחק וקנין: גם היום אני חושב שאת עושה את זה.

יצחק וקנין: היום - איך את מתחזקת את המטוסים שלך, בסין?

אסנת איסן: לא.

אסנת איסן: בתעשייה האווירית.

יצחק וקנין: אבל אם את רוצה בסין – את יכולה לעשות את זה.

אסנת איסן: מאד קשה לי לעשות את זה.

אסנת איסן: אבל בסדר, אנחנו דנו בזה ארוכות מקודם.

יצחק וקנין: אני לא רוצה לחזור לזה, אני חושב שאני מעיר דבר חשוב מאד.

יצחק וקנין: מחר יכול להיות מצב שלא יהיה מי שייתן תחזוקה ספציפית לתקלה מסוימת.

אסנת איסן: ולכן, בעינינו, הגישה לחו"ל כל כך חשובה.

רננה שחר: ויותר מכך – גם המנהל הרי צריך - - אנחנו רוצים שהמנהל יאשר את השינוי כדי שהם יוכלו להמשיך לפעול.

רננה שחר: אז כדאי להודיע מראש.

אברהם מיכאלי: - - - כבוד היושב ראש, היא לא כל כך טובה, כי גם אם יודיע, רת"א לא תוכל לכפות על "אל על" לא - - -

יצחק וקנין: רת"א לא תפקידה לכפות, רבותיי.

יצחק וקנין: למדינה יש אחריות לדברים מסוימים.

יצחק וקנין: המדינה צריכה להסדיר את הדברים האלה, המדינה צריכה לתת גם את המענה ואת השירות.

יצחק וקנין: אנחנו דנים פה, בוועדה הזו, בדברים שאתה אפילו לא מעלה על הדעת.

יצחק וקנין: במיוחד בנושא של הצרכנות – אנחנו יורדים פה לפרטי פרטים, לפעמים, ומחייבים את החברות ומחייבים אותן לעשות דברים מסוימים.

יצחק וקנין: החקיקה פה בשנים האחרונות מנסה להכליל כמה שיותר דברים.

יצחק וקנין: להכניס אותם לאחריות, שהמדינה תיתן עליהם גם את הפיקוח.

יצחק וקנין: לא פעם אתה קונה מכשיר ואין לך מי שמתחזק אותו, בכלל.

יצחק וקנין: מטוס זה כבר דרגה יותר גבוהה, רגישות יותר גבוהה, והסיכונים הם אחרים.

יצחק וקנין: אבל יש פעמים שאתה קונה מכשיר חשמלי– פתאום מפסיקים לייצר.

יצחק וקנין: לא פעם קרה ולמחרת אמרו לי – את הדבר הזה כבר לא מייצרים.

יצחק וקנין: יש לנו איזו מכונה שמנקה את האולם שלנו.

יצחק וקנין: יש לנו אותו 3 שנים וחצי, ואין את המנגנון יותר, לא מייבאים את המכונה.

יצחק וקנין: אתה יודע מה שאנחנו עושים פה, בוועדה הזו, בדברים האלה?

יצחק וקנין: מחייבים לתת את השירות.

יצחק וקנין: היה פה דיון על נורות, אני לא רוצה לומר לך לאיזו רמה ירדנו.

יצחק וקנין: הדברים ברורים לי, ואני חושב שצודקת רת"א בסעיף הזה.

אמיר דרנגר: חשוב שהוועדה תבין שזה מגיע גם לרשימת היכולות.

אמיר דרנגר: זה יכול להיות פריט מאד קטן, איזה חלק שהחברה מתקנת.

אמיר דרנגר: אם, לדוגמה, התקלקלה המכונה, ואתה לא יכול לעשות את הפריט הזה, שקיים אצלך, ברשימת היכולות, אז אין שום סיבה ש "אל על" או כל מכון בדק יודיע לרת"א מראש, על זה.

אמיר דרנגר: הוא לא יבצע את הפעולות בנהלים - -

אבישי פדהצור: אבל יש הוראה ברשימת היכולת שמחייבת אותך להודיע על כל שינוי ברשימת היכולת.

אבישי פדהצור: זה נובע מהחובה המהותית לקיים רשימת יכולת מעודכנת, זה לא נגזר בכלל מהתקנה הזאת.

אמיר דרנגר: - - - אנחנו מודיעים פעם בשנה.

אמיר דרנגר: זה אחד מהדיונים שהיה לנו אתכם.

אמיר דרנגר: אבל לא יכול להיות ש - -

יצחק וקנין: במה אתם רואים כאן בעיה, רק בשינוי מהותי?

אמיר דרנגר: אתה מוציא מתקן משירותך, שעכשיו אתה לא יכול לבצע יכולת מסוימת.

יצחק וקנין: אנחנו מבזבזים את זמננו.

יצחק וקנין: זה סתם בזבוז זמן.

יצחק וקנין: אני לא רואה בסעיפים האלה דברים שהם חלילה וחס גורעים משהו מחברת "אל על", פוגעים במשהו.

יצחק וקנין: ההפך הוא הנכון.

יצחק וקנין: אם יש שינוי מהותי, אתם מחויבים להגיד את זה למנהל, או להודיע לו, לפחות, שהוא יהיה ערוך.

אבישי פדהצור: נמשיך הלאה.

איתי עצמון: מה זה תקופת ביצוע השינוי?

אבישי פדהצור: למשל – אני אומר לך שאני נכנס עכשיו לתהליך שבו אני משפץ את ההאנגר הגדול שלי, מרחיב אותו כדי שיוכל לקלוט מטוסים רחבי גוף, ארוכי גוף.

אבישי פדהצור: הדבר הזה אמור להימשך חצי שנה.

אבישי פדהצור: במסגרת חצי השנה הזו יהיו לי כלי רכב כאלה או אחרים שיעשו עבודות בתוך שטח המכון, תהיינה עבודות בניה.

אבישי פדהצור: יכול להיות שמשיקולים שונים אגיד לך – בתקופה הזו אל תעבוד בתחום ההאנגר, או – תתחזק מטוסים שלא חורגים לתוך השטח שבו אתה משפץ.

אבישי פדהצור: כל מקרה לפי נסיבותיו, קשה לתחום את זה מראש.

איתי עצמון: איך זה מתקשר לגבי שינוי בצוות עובדים?

רננה שחר: לא כל דבר מתקשר.

אבישי פדהצור: זה לא הכרחי.

אבישי פדהצור: אם זה לא מתקשר – המנהל לא יכול לעשות את זה.

אבישי פדהצור: המנהל צריך קשר בין השינוי לבין ההוראה, אחרת הוא לא עומד בעיקרי המשפט המנהלי.

רננה שחר: אבל אני יכולה לתת דוגמאות.

רננה שחר: צריך להשאיר גמישות, כמו שגיורא רום אמר, אבל נניח שאתה ביחידת נת"א - שמבצעת ניהול תעבורה אווירית, מכניס הרבה מאד פקחים חדשים, ואתה בשלב הזה רוצה שיעבדו שני פקחים אחד ליד השני.

רננה שחר: יכול לקרות – גם בצוות העובדים, שינויים מהותיים, שיכולים לחייב איזושהי התנעה מיוחדת של הדרכות או חניכה תוך כדי, דברים מהסוג הזה.

רננה שחר: בכל מקרה, זה סעיף כללי.

איתי עצמון: שמותיר בידי המנהל את שיקול הדעת להחליט לפי הנסיבות.

רננה שחר: כן.

יצחק וקנין: אפשר לאשר את כל 11?

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, הסעיף אושר.

יצחק וקנין: עד פה יש הערות?

עמרי טלמון: רק שאלה: יש שם הבדלה בין מכשיר קשר למכשיר ניווט.

עמרי טלמון: נכון?

אבישי פדהצור: כן.

אבישי פדהצור: ציוד קשר אינו ציוד ניווט, על פניו.

עמרי טלמון: אבל מכשירי הקשר בתעופה הכללית הם בדרך כלל - - זה Navcom, זה מכשיר אחד שהוא גם מכשיר קשר וגם מכשיר ניווט.

עמרי טלמון: אותו מכשיר בדיוק.

עמרי טלמון: אז אתה רוצה לחלק אותו בין שני הגדרים?

אבישי פדהצור: ייתכן שלגבי פעולה מסוימת יצטרכו הגדר פלוני, ולגבי פעולה אחרת באותו מכשיר – הגדר אחר, בהתאם לפונקציה שהוא משמש, או שהטיפול בו נעשה.

עמרי טלמון: זאת אומרת, אתה אומר למנתח – אתה יכול לפתוח את הבטן, בקיבה מותר לך לנגוע, ובטחול – לא.

אבישי פדהצור: לצורך העניין – לא, אבל אני יכול להגיע לחדר המיון, אם זו הדוגמה, ובחדר המיון הרופא המנתח עם התמחות בגסטרואנטרולוגיה, לא יעשה את ניתוח הראש.

עמרי טלמון: זה דבר אחר.

עמרי טלמון: אבל פה – שניהם יחד.

פבל גרנדל: יש לנו מכוני בדק שיש להם הגדרים גם וגם.

עמרי טלמון: גם וגם זה בסדר.

עמרי טלמון: לכן חשבתי שאפשר לאחד את שניהם.

פבל גרנדל: לא, אי אפשר לאחד.

פבל גרנדל: יש רק לאחד שהוא סוג הרדיו ולא סוג הניווט – אז יש להם רק הגדר אחד.

עמרי טלמון: טוב.

עמרי טלמון: עכשיו – מה זה מכשיר אלקטרוני שקוראים לו "טרנזיסטור"?

אבישי פדהצור: הרשימה הזו נגזרת מהגדרים או המאפיינים המקובלים בעולם התעופה.

אבישי פדהצור: אם שגינו בתרגום מונח חדש- -

עמרי טלמון: כשאני התעסקתי בדברים האלה "טרנזיסטור" היה רכיב עם שלוש רגליים, ולא היה מכשיר.

עמרי טלמון: אמנם, בשפת העם, "טרנזיסטור" היה מקלט רדיו נייד, אבל בשפה מקצועית זה רכיב, בכלל, שאינו ניתן לתיקון, אלא להחלפה, אם יש צורך.

קריאות: - - -

קריאה: אז זה צריך להיות "מכשירים אלקטרוניים הכוללים טרנזיסטורים"?

עמרי טלמון: אין היום מכשיר אלקטרוני שלא כולל טרנזיסטורים.

עמרי טלמון: אלה גם הולכים ומתים, מוחלפים במעגלים משולבים.

יצחק וקנין: אז מה אתה רוצה שיתוקן כאן?

עמרי טלמון: המילה "טרנזיסטור" היא לא נכונה פה.

עמרי טלמון: זה פשוט – רכיב.

אבישי פדהצור: בגלל זה כתוב "לרבות".

אבישי פדהצור: יגידו לי אנשי המקצוע אם אני טועה בפרשנות: נניח שצריך לתקן משהו ברכיב ששמו "טרנזיסטור", אני חייב ללכת למישהו שיש לו הגדר סוג 4- - -

אברהם מיכאלי: כל הרשימה הזו מיושנת.

אברהם מיכאלי: אתם יודעים את זה.

אברהם מיכאלי: נצמדתם ל – FAA , שבמקרה עוד לא הגיע לטפל בזה, במקום לקחת את EASA שזה מודרני, עם הציוד הקיים במאה ה-21.

רננה שחר: זה מה שיש בפנינו כרגע.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: רבותיי.

יצחק וקנין: נעצור פה רגע.

יצחק וקנין: אני מבין שנצמדתם להגדרות שהן עדיין מיושנות.

יצחק וקנין: אני מבין שיש גם הגדרות חדשות.

יצחק וקנין: הדברים האלה ניתנים לשינויים כל הזמן, ואפשר להביא את זה לפה, לעדכון.

איתי עצמון: כתוב "מכשירים אלקטרוניים, לרבות.

איתי עצמון: ..".

איתי עצמון: בכל מקרה ההגדרה היא מרבה ומאפשרת גמישות.

איתי עצמון: זה רק דוגמאות כדי להבהיר, אבל זה לא מחייב.

קריאה: שתי המילים הכי חשובות פה זה "לציוד דומה".

קריאה: בכל מקום, בסופו של דבר זה בציוד דומה.

קריאה: זה, בעצם, סעיף נוסף.

שמואל איפרגן: ההיגיון שמוביל אותנו זה גם שמכוני הבדק מחזיקים ברישיונות, והם עכשיו משנים אותו, אז לכאורה הם כבר צריכים להחזיר את הרישיונות.

עמרי טלמון: פשוט כדאי למחוק את המילה "טרנזיסטורים" והכל בסדר.

עמרי טלמון: זה לא יפה.

עמרי טלמון: זה לא שזה טעות, זה לא יפה.

קריאות: - - -

קריאה: או לעבודה מסוימת.

שמואל איפרגן: יש לי, דוגמה – 747.

שמואל איפרגן: בתעודה שלנו, כיוון שיש לנו לכל סוגי ה-747 כתוב – 747 series.

שמואל איפרגן: כל הסריה.

שמואל איפרגן: אבל יכול להיות שיש לי רק ל – 100 או -200, ו- 400 הוא יותר אלקטרוניקה ואין לי את היכולת.

שמואל איפרגן: אז יש לי רק 747-100 ו- 747-200 בלבד.

שמואל איפרגן: כשיהיה לי גם את ה-400 אז יהיה כתוב שם – 747 series.

איתי עצמון: אני שוב רוצה לוודא שהבנתי – לא ניתן לקבוע הגדר מוגבל לסוג של כלי טיס.

קריאה: באופן כללי, בתקנה 12(ב) שקראנו, כתוב:

קריאה: המנהל רשאי לפרט בהגדר בדק מאושרת על ידי 22 רשויות, כולל ה- FAA וכולל EASA, ואנחנו חיים גם עם זה וגם עם זה.

קריאה: נכון שזה מיושן אבל זה לא סותר את כל ההגדרים שלנו ואין לנו שום בעיה עם זה.

יצחק וקנין: רבותיי, הדברים הם שוליים.

יצחק וקנין: לא נכון להתעכב יותר מדי על הדבר הזה.

יצחק וקנין: נכון עד כאן – יש הערות?

יצחק וקנין: סעיף 12 עד סעיף (6) – מי בעד?

יצחק וקנין: תודה, אושר.

אברהם מיכאלי: אני הייתי רוצה לחזור ל – (6) לשניה, ולהציע לרת"א שאת הפירוט יכתבו במקום אחר ולא בתקנה שבפעם הבאה שיטפלו בה,, עם כל העובדה שמתקנים מעת לעת, אבל זה קורה אחת לכמה שנים, ולפעמים עשרות שנים, וניראה בעוד עשר שנים כמשהו שנכתב בימי הביניים.

אברהם מיכאלי: כי כל המכשור וכל הטכנולוגיה המתקדמת – ואנחנו מגיעים לדברים אבסורדיים ופשוט ניראה כמו חוק הטיס משנת 1927.

אברהם מיכאלי: תוציאו את זה בנהלים פנימיים במסמך אחר, מה זה כולל, למה זה צריך להיות פה?

אברהם מיכאלי: תכתבו- סוג 1, סוג 2 - -

רננה שחר: אני חושבת שזה לא נחוץ, אדוני.

רננה שחר: בכל הכבוד.

אברהם מיכאלי: גם האסתטיקה חשובה.

רננה שחר: האסתטיקה חשובה.

רננה שחר: חשוב לא להידרש לזה ביום האחרון, בוועדה, אם זה מאד מפריע היו מספיק הזדמנויות.

רננה שחר: סליחה שאני מעירה.

רננה שחר: אבל בכל 6(א)(ב), (ג), כפי שגיורא ציין, כתוב בסוף: "בציוד מכני דומה", "בציוד דומה", "בציוד אלקטרוני דומה", כתוב "לרבות", וזה פותר, וזה מאפשר גמישות.

רננה שחר: אולי זה לא הכי אלגנטי אבל זה משה שיש.

אשל חפץ: יכולים להשאיר את זה ככה אבל אני מקבל את הדעה של אברהם רזיאל.

אשל חפץ: אני חושב שכל התקנה הזו מנוסחת בסגנון מאד מיושן.

אשל חפץ: למשל, אין פה מסוק.

אשל חפץ: יש פה פעמיים אזכור של מנועי בוכנה , שהיום מקובל שמנוע בוכנה זה type 1, ועוד כל מיני דברים מהסוג הזה שמצביעים, בעצם, על זה שזה מיושן.

פבל גרנדל: מה זה מסוק?

פבל גרנדל: כלי טיס.

פבל גרנדל: כלי טיס כולל גם מסוק.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: רבותיי, תאמינו לי, זה המקצוע שלי לכן אני קצת מעורה במה שאתם מדברים.

יצחק וקנין: יש רמות שונות של כלי טיס.

יצחק וקנין: אותו הדבר גם במכוניות ובכל כלי אחר.

יצחק וקנין: ההתייחסות של רת"א היא למכלול.

יצחק וקנין: היא חייבת להכניס בתוך הכלל גם את הפרט.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף (7)?

יצחק וקנין: תודה, אושר.

יצחק וקנין: כל תקנה 12, כולל (ב)- אישרנו.

איתי עצמון: יש לי שתי שאלות לגבי פסקה (1) כתבתם – "לסוג מסוים בלבד של גופי כלי טיס".

איתי עצמון: כלומר, לא יהיה לסוג מסוים של כלי טיס?

איתי עצמון: כי בהגדרת פריט כתוב: "כלי טיס, גוף כלי טיס, וכו'".

אבישי פדהצור: יש היום הגדרים שהם רק לכלי טיס?

פבל גרנדל: יש למשל דאון, שאין לו מנוע.

פבל גרנדל: אז זה כלי טיס, רק שאין לו מנוע.

פבל גרנדל: הוא לא ממונע.

אבישי פדהצור: אם אני מבין נכון, הערת היועץ המשפטי היא - הסוג המסוים אינו מתייחס לכלי טייס בשלמותו.

אבישי פדהצור: הוא מתייחס לגוף כלי טיס, מנוע כלי טיס - -

שמואל איפרגן: אני חושב שההערה היא נכונה, כי רת"א עכשיו, וגם ה- FAA יש לו – גוף נפרד ומנוע נפרד.

שמואל איפרגן: רת"א הלכה בשיטה המודרנית כמו האירופאים – אין גוף נפרד ומנוע נפרד.

שמואל איפרגן: יש גוף ומנוע לכלי טיס, וזה נכון.

שמואל איפרגן: לדעתי צריך לציין את זה כי זה תורגם מההגדרה הישנה של ה- FAA שיש להם גוף נפרד ומנוע נפרד, כאשר רת"א הולכת עם כל יתר העולם – גוף ומנוע.

שמואל איפרגן: לדעתי צריך לתקן את זה, כי ברישיונות החדשים של רת"א זה הולך גוף ומנוע.

איתי עצמון: אבל השאלה שלי היתה אחרת.

אבישי פדהצור: היתה לגבי כלי טיס.

אבישי פדהצור: אני מניח שהכוונה ב "גוף כלי טיס" שזה כלי הטיס.

לאה ורון: מה זה "הגדר מוגבל" שאין לו הגדרה בהגדרות?

אבישי פדהצור: הגדר מוגבל איננו ההגדר הרגיל, המלא, אלא הגדר מוגבל.

אבישי פדהצור: רוצה לומר – המנהל, במסגרת הסמכות שלו ליתן את ההגדר בא וקובע שזה יהיה רק על סוג מסוים של כלי טיס.

אבישי פדהצור: יש לך הגדר, אם אנחנו מסתכלים על הרשימה, ההגדרים הם ברמת הכללה די רחבה.

אבישי פדהצור: הגדר גוף סוג 1 – כלי טיס קטן.

אבישי פדהצור: יכול מאד להיות שמכון בדק מסוים יבקש הגדר מאד מאד מסוים: אני לא רוצה לטפל בכל המטוסים עם הגוף הקטן.

אבישי פדהצור: אני רוצה לטפל בצסנה 172.

לאה ורון: כלומר, זה הגדר שמוגבל לסוג מסוים של מטוסים?

קריאה: או לעבודה מסוימת.

שמואל איפרגן: יש, לדוגמה – 747.

שמואל איפרגן: בתעודה שלנו, כיוון שיש לנו לכל סוגי ה- 747, כתוב: 747 series.

שמואל איפרגן: כל הסריה.

שמואל איפרגן: אבל יכול להיות שיש לי רק ל-100 או 200, כי 400 כולל יותר אלקטרוניקה ואין לי את היכולת.

שמואל איפרגן: אז יש לי רק 747-100 ו-747-200.

שמואל איפרגן: כשיהיה לי גם ל- 400 אז יהיה כתוב שם: 747 series.

איתי עצמון: אני שוב רוצה לוודא שהבנתי:

איתי עצמון: לא ניתן לקבוע הגדר מוגבל לסוג של כלי טיס.

רננה שחר: באופן כללי, בתקנה 12(ב) שקראנו, כתוב: "המנהל רשאי לפרט בהגדר ...

רננה שחר: שלושה סוגים וקבוצות של פריטים שלגביהם רשאי בעל הרישיון לבצע פעולות בדק..."

איתי עצמון: ופריט כולל גם כלי טיס וגם גוף כלי טיס.

רננה שחר: כן, ואז, ההגדר הרגיל – 747-200.

רננה שחר: זה ההגדר הרגיל.

רננה שחר: אחר כך ממשיכים ויש הגבלות יותר מגבילות, ואז אנחנו הולכים לעולם של הגדרים מוגבלים.

אבישי פדהצור: גם איתי, שים לב שמלכתחילה, הלשון של התקנה ברמת ההגדר נוקטת - - זה לא מתחיל לך ב- 1, הגדר כלי טיס, אלא זה מתחיל ב- 1: הגדר גוף כלי טיס.

אבישי פדהצור: זאת אומרת שזה פשוט יישום של השפה המקצועית של מה הוא ההגדר, כי כלי טיס, מן הסתם, יש לו גוף, ואני מניח שזה נכלל בהגדר גוף כלי טיס.

אבישי פדהצור: אין הגדר ספציפי 747.

עמרי טלמון: אני הבנתי שגוף עם הגדר מוגבל – לפחות בשטח שלנו, יש גופים מאלומיניום, כמו שמישהו הזכיר פה את הצסנה 172, יש מפיברגלס, מחומרים מורכבים, ויש בד וצבע.

עמרי טלמון: למשל, מי ששכח – הפייפר הוא מבד.

עמרי טלמון: אני הבנתי, ותקנו אותי אם אני מבין לא נכון, שהמנהל יכול להגיד: אתה רשאי לתקן פייפרים ואינך רשאי לתקן צירוס, שעשוי מחומרים אחרים.

עמרי טלמון: הבנתי נכון?

דוד בן ארי: אתה רשאי לתקן את הגוף של המטוס, אבל לא את המנוע, ואז זה בדיוק עונה - -

עמרי טלמון: מנוע?

עמרי טלמון: לשניהם יש את אותו מנוע.

לאה ורון: וגם, אנחנו מתלבטים בינינו מה זה נקרא "בדיקות ללא הרס".

רננה שחר: אולטרסאונד.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: רבותיי, בואו נעשה סדר בדיון.

אברהם מיכאלי: אני מצטער שאני מעלה את זה כרגע, את השימוש במונח "לסוג" – סוג מחייב, לעניות דעתי, הגדרה.

אברהם מיכאלי: מדוע?

אברהם מיכאלי: בכל סוגי התקנות למיניהן, כולל בחוק, יש בלבול אדיר בפרקטיקה של השימוש במונח "סוג".

אברהם מיכאלי: סוג, אם אנחנו מתרגמים לאנגלית, למקובל באנגלית, ב- FAA וגם ב- EASA, זה category.

קריאות: זה type.

אברהם מיכאלי: TC זה type certificate.

אברהם מיכאלי: לך לרישיונות של עובדי טייס, וסוג זה category.

קריאה: שם יש הגדרה אחרת.

אברהם מיכאלי: יפה.

אברהם מיכאלי: יש הגדרה שם, ופה –אין הגדרה, מה זה "סוג", למה אנחנו מתכוונים.

רננה שחר: אז אדוני, היושב ראש, אנחנו נשקול אם יש צורך בהגדרת "סוג", אמרנו שבכוונתנו לראות את תקנה 1, אולי להוסיף בהגדרות.

רננה שחר: אנחנו לוקחים על עצמנו לקבוע את הצורך בהוספת הגדרת סוג, כשהכוונה בסוג היא type.

אברהם מיכאלי: במקרה הזה, הספציפי, כי בתקנות אחרות זה משהו אחר.

יצחק וקנין: אני מצביע עכשיו על סעיף 13 – במידה ותביאו תיקונים, נפתח את זה.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף 13?

יצחק וקנין: תודה, הסעיף אושר.

איתי עצמון: למה הכוונה ב"מצב שמישות" – כשירות?

פבל גרנדל: כן, הכוונה לכשירות.

קריאה: אולי כדאי להחליף את זה לכשירות אווירית.

אבישי פדהצור: אני לא בטוח, כי יש כל מיני דברים שפוגעים בכשירות האווירית - -

יצחק וקנין: למה?

יצחק וקנין: בדרך כלל המילה השגורה במקצוע זה "כשירות".

אבישי פדהצור: אני אסביר, ואני חושב שאולי לזה התכוונו אנשי המקצוע: כשירות אווירית נגזרת מהרבה דברים.

אבישי פדהצור: למשל, יכול להיות שיש לי טיפול צפוי, שאני צריך לעשות אותו כדי לשמור על כשירות כלי הטיס.

אבישי פדהצור: אני לא חושב שהכוונה היא לזה.

אבישי פדהצור: הכוונה היא שכלי הטיס התקלקל במקום מסוים ורק בשביל להחזיר אותו לבסיס האם שלו, ששם יעשו לו את הטיפול המפלצתי אני עושה פה איזשהו טיפול נקודתי, לא שיחזיר אותו לכשירות אווירית במובן המלא, אלא שיאפשר לו לחזור לבסיס האם שלו, או למכון הבדק ששם - - -

איתי עצמון: אז אם ככה צריך לכתוב את זה, כי ה לא כל כך ברור, לדעתי.

איתי עצמון: לא כל כך ברור לי מה זה "למצב שמישות בלבד".

אבישי פדהצור: אז קודם כל נראה אם נכון מה שאמרתי, ואז – נחשוב איך, לשונית, אנחנו עושים את זה.

אבישי פדהצור: מה שאמרתי נכון?

שמואל איפרגן: המושג באנגלית הוא Serviceable.

שמואל איפרגן: יש מושג כזה, באנגלית.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: גם בסעיף אתה לא כותב - - גם אם תכתוב "כשירות", זה לא כשירות אווירית.

אודי גילאי: המושג "כשירות אווירית נמשכת" - - זה העולם שלם של תחזוקה של כלי הטיס, הביקורות המתוכננות, לרבות שינויים שהיצרן מחייב אותך לעשות, ולא זאת מטרת הסעיף.

אודי גילאי: קרה ואירע וכלי טיס נתקע, עקב תקלה בשדה תעופה במקום כלשהו.

אודי גילאי: מכון הבדק שהוא הגוף המוסמך מטעמו של מפעיל האוויר לתחזק את כלי הטיס רשאי גם מחוץ לשטח מכון הבדק לנקוט בפעולות הנדרשות רק כדי שכלי הטיס יחזור לטיסה.

אודי גילאי: אני רוצה להסביר.

אודי גילאי: אם קרה שכמו שנאמר – כלי הטיס עומד באיזשהו מקום וצריך להחזיר אותו לטוס, הדבר היחיד שמכון הבדק יכול לעשות זה לנקוט בפעולות הנדרשות ולהחזיר אותו למה שנקרא באנגלית למצב serviceable.

אודי גילאי: לא למצב - Air worthing.

אודי גילאי: האנגלית היא קצת יותר רחבה במונחים האלה, בדבר הזה.

אודי גילאי: זה לא שאם עכשיו נתקע לך כלי הטיס, על הדרך אתה גם עושה, מפרק, בודק, עושה את כל הביקורות שאולי תכננת לעשות בעוד 50 שעות.

רננה שחר: אני יכולה להציע, בתקנה 87 לתקנות התיעוד, שזה – הרשאה מיוחדת לטיסה, כתוב שניתן לאשר את הפעלת כלי הטיס גם אם הוא אינו על הדרישות הישימות של כושר אווירי התקפות באותה עת, בתנאי שהוא כשיר לטיסה בטוחה.

פבל גרנדל: זה המונח – "כשיר לטיסה בטוחה".

רננה שחר: כשיר לטיסה בטוחה זה רכיב אחד מתוך הכשירות האווירית.

פבל גרנדל: הכוונה היתה כשהוא לא מספיק שימושי – הוא גם כשר לטיסה בטוחה.

אבישי פדהצור: אנסה להציע נוסח – "....

אבישי פדהצור: פעולת בדק לצורך החזרת כלי הטיס למצב בו הוא כשיר לטיסה בטוחה".

אברהם מיכאלי: קונים.

איתי עצמון: צריך להוסיף "בלבד"?

איתי עצמון: או שלא צריך?

אבישי פדהצור: שלא יפרשו את זה כ "כשיר אווירית"?

אבישי פדהצור: אפשר להוסיף "בלבד".

קריאות: - - -

אבישי פדהצור: נשאיר את זה, כי אחרת זה יוצא קצת מוזר, תחבירית.

אבישי פדהצור: הכוונה ברורה, התכלית ברורה, והאכיפה תהיה בהתאם.

אשל חפץ: ההפניה כאן – לאיזה סעיפים?

רננה שחר: לקובץ המידע.

אבישי פדהצור: אמרנו את זה בהתחלה.

אבישי פדהצור: ההפניות פה טעונות שיפוץ שייעשה אחרי שנסיים את הדיון בתקנות, כי זה בוודאי עוד ישתבש בעקבות ה דיונים הציבוריים.

אברהם מיכאלי: "לצורך בלעדי".

אברהם מיכאלי: לא?

יצחק וקנין: כל המוסיף – גורע.

יצחק וקנין: לא צריך את ה "בלעדי".

אבישי פדהצור: אז אקרא שוב: "פעולת בדק לצורך החזרת כלי הטיס למצב בו הוא כשיר לטיסה בטוחה".

אבישי פדהצור: אני ממשיך:

איתי עצמון: איך יידעו אם זה באותו אופן ובאותה רמת ביצוע?

אבישי פדהצור: זו האחריות של בעל הרישיון, מצד אחד, ויש לו נהלים שנועדו ל - -

איתי עצמון: זה מה שרציתי לדעת.

איתי עצמון: אמורים להיות נהלים שאתם מפקחים עליהם, לעניין הזה?

אבישי פדהצור: הוא – אמור להיות לו נוהל שמאושר.

אבישי פדהצור: כשנגיע לקובץ נהלי מכון הבדק- זו מפלצת של נהלים שמאושרת על ידי מנהל רת"א, ובמסגרתה צריך להיות בו נוהל, שבו הוא אומר איך הוא עושה את זה, איך הוא בודק שיש לו את ה- equivalent level of performance.

אבישי פדהצור: אבל זו אחריותו.

אבישי פדהצור: הוא לא צריך, ספציפית, את הפעולה הזו, לאשר אצל מנהל רת"א.

אבישי פדהצור: זה גם בעקבות ההערות הציבוריות.

יצחק וקנין: נמשיך הלאה.

יצחק וקנין: כוח האדם.

יצחק וקנין: הערות?

אבישי פדהצור: אני רוצה להסביר.

אבישי פדהצור: דיברנו קודם על מה היא ההגדרה של תחזוקת קו, ואמרנו – אלה פעולות שניתן לבצע מחוץ לשטח מכון הבדק, ודיברנו על זה שאותה פעולה יכולה בנסיבות מסוימות להיות בת ביצוע מחוץ לשטח מכון הבדק, ובנסיבות קצת משתנות אסור לעשות אותה מחוץ לשטח מכון הבדק.

אבישי פדהצור: תקנה זו נוספה בעקבות שינוי ההגדרה ובאה לומר – בעל הרישיון, זו אחריותך לקבוע האם מתקיימות הנסיבות שבהן ניתן לבצע את פעולת הבדק מחוץ לשטח המכון.

אבישי פדהצור: זה הכל.

אבישי פדהצור: זה פשוט משלים את התיקונים שעשינו להגדרת תחזוקת קו.

יצחק וקנין: יש הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אז אני מצביע על 14 – כולל התיקון שהצעתם בסעיף קטן (2).

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הסעיפים אושרו, לרבות התיקונים.

אבישי פדהצור: פרק ג'.

יצחק וקנין: עד כאן.

יצחק וקנין: יש הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: תמשיך.

יצחק וקנין: עד כאן – יש הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: תמשיך.

איתי עצמון: זו בחינה שנערכת על ידי מכון הבדק?

אבישי פדהצור: כן.

אבישי פדהצור: זאת אומרת שאתה לא משגר את מכון הבדק על פי הערכה אחת.

אבישי פדהצור: עוברות 20 שנים ואתה עדיין מסתמך על אותה הערכה שעשית לפני 20 שנה, כשנוספו הגדרים, השתנו עובדים.

יצחק וקנין: יש הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 15, עד סעיף קטן (9), כולל.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: תודה, אושר.

אבישי פדהצור: אני אסביר.

אבישי פדהצור: התקנה הזו היא תקנה שלמעשה, אנחנו רואים – היא מפנה כל פעם לתקנות מהותיות שקובעות חובות, והיא תקנה, למעשה, שאוגדת בתוכה את הנהלים שבאמצעותם בעל הרישיון צריך לקיים או ליישם את החובות שלו לפי כל אחת ואחת מהתקנות.

אבישי פדהצור: כידוע, עוד לא דנו ובוודאי שלא הצבענו על כל החובות, ולמעשה, אנחנו קובעים כאן נהלים לחובות שאנחנו עוד לא משוכנעים או עוד לא יודעים איך הם ייראו, בדיוק.

אבישי פדהצור: מה שאני מציע, לצורך הרצף של הקריאה – נקרא את הרשימה של הנהלים כפי שהיא היום וכמובן שככל שבעתיד נשנה את החובות המהותיות, נבטל או נוסיף, אז בסוף הדיון בתקנות נחזור לתקנת הנהלים ונתקן אותה כמו שנחזור לתקנת ההגדרות ונתקן אותה.

יצחק וקנין: יש הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: לפני שנמשיך בדיון אני רוצה לברך את תלמידי כיתה ה' בבית ספר "רימון" בקיבוץ מסילות.

יצחק וקנין: אני מבין שהבת של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס היא תלמידה בכיתה הזו.

קריאה: בכיתה המקבילה.

יצחק וקנין: אנחנו מברכים אתכם, שיהיה לכם סיור מהנה בכנסת.

יצחק וקנין: נקווה שתשכילו בסיור שלכם.

יצחק וקנין: אתם רוצים לשמוע כמה מילים על מה שאנחנו עושים כאן?

יצחק וקנין: אנחנו בעצם מתקנים תקנות, תקנות הטיס.

יצחק וקנין: כל התעופה האווירית של מדינת ישראל תלויה לא רק במדינת ישראל, גם במרחב האווירי העולמי בגלובוס, וכל מדינות העולם חייבות לעשות תיאום, ואמנות בינלאומיות שקובעות את ההסדרים, הסדרי התעופה, כל מה ששייך למכוני הבדק- בדיקת המטוסים, תיקון המטוסים, קברניטים, טייסים, פקחים, כל זה, בעצם – כבר דנו בחוק הטיס כשנה שלמה, אישרנו את החוק ועכשיו אנחנו מתקינים את התקנות שקובעות איך הדבר צריך להתבצע, ביום יום ומה הפיקוח על כל הפעולות שמתבצעות על מטוס.

יצחק וקנין: אנחנו משתדלים – לא שאני מבין הרבה בטיס, אבל יש פה אנשי מקצוע, גם טייסים, גם פקחים, גם אנשי רת"א שמסדירה את כל נושא התעופה במדינת ישראל, שבאים לפה עורכי דין, יועצים משפטיים של החברות, חברות התעופה עצמן – "אל על", ק.א.ל, ישראייר, ארקיע, תעשייה אווירית.

יצחק וקנין: יש הערות עד לסעיף 13? אין.

יצחק וקנין: נצביע על סעיף 13?

יצחק וקנין: תודה אושר.

יצחק וקנין: יש הערות?

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים 14, 15 ו-16.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הסעיפים אושרו.

יצחק וקנין: עד כאן יש הערות?

יצחק וקנין: אני מצביע על 17 עד 24.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, הסעיפים אושרו.

איתי עצמון: לגבי 32 – מה זו "תחנה של מכון הבדק"?

אברהם מיכאלי: זרוע חיצונית שנמצאת מחוץ שטח מכון הבדק.

אברהם מיכאלי: יכולה להיות בחו"ל, אפילו.

אבישי פדהצור: אם זה שטח מכון הבדק שבחו"ל זה חלק משטח מכון הבדק.

אבישי פדהצור: אינני טועה – כאן מדבר על מקומות שבהם מבצעים באופן צפוי את תחזוקות הקו, לא?

דוד בן ארי: יש תקנה לפני זה – בקובץ של נהלי מכון הבדק אתה צריך לא - - את המבנה, שכולל את כל המבנים של מכון הבדק.

דוד בן ארי: יש מצבים שאתה מבצע תחזוקת קו שהיא לא במסגרת אותה טריטוריה שהוגדרה באמצעות הנוהל שמגדיר מה תחום הפעילות של מכון הבדק.

דוד בן ארי: אם אתה עושה את זה בחו"ל – אז הנוהל איך אתה מתקשר עם מתקשר עם אותו גורם - -

איתי עצמון: והם אישור לך?

איתי עצמון: כי בכל מקום הפניתם לתקנה- -

אבישי פדהצור: במקור, הנוסח הזה בתחנה קבועה, שזה דבר שאיננו מוגדר בתקנות המכונים, הכוונה היתה לדעתי, כמו שדיברנו אז, אתך, שבמקום תחנה קבועה זה תחנה כהגדרתה בתקנות ההפעלה.

אבישי פדהצור: יש בתקנות ההפעלה הגדרה של מה היא תחנה, שזה מקום שבו מפעיל אווירי מבצע בדרך כלל - -

רננה שחר: העלאה והורדה של נוסעים או מטען, מתוכננת.

קריאות: - - -

רננה שחר: אני קוראת: "תחנה": שדה תעופה שאינו בסיס אם של בעל רישיון הפעלה המשמש באורח קבוע להעלאה ולהורדה של נוסעים או של מטען, על ידי בעל הרישיון".

רננה שחר: פה הכוונה לבעל רישיון מפעיל אווירי.

רננה שחר: וזאת הכוונה.

רננה שחר: הכוונה – תחנות בהן הוא נותן שירותים.

רננה שחר: אז במקום תחנה של מכון הבדק – תודה על ההערה – צריך לכתוב: "תחנה כהגדרתה בתקנה 125 לתקנות ההפעלה".

איתי עצמון: וצריך להוסיף: "שאינה בשטח מכון הבדק".

איתי עצמון: זה נשאר?

אבישי פדהצור: תראה, תחנה יכולה להיות גם שטח ממכון הבדק ויכולה להיות גם מחוצה לו.

אבישי פדהצור: כמו שאמרנו, הגדרה של תחנה נגזרת מתקנות ההפעלה, ולכן ההתייחסות זו איננה של מכון הבדק.

אבישי פדהצור: אם זה שטח ממכון הבדק זה נופל על פעולות התחזוקה שאני מבצע בשטחי, שזה הנוהל הקודם.

אבישי פדהצור: אני אקרא שוב את הנוסח אחרי הערת היועץ המשפטי והתיקון שלנו: "נוהל לביצוע פעולות בדק בתחזוקת קו בתחנה כהגדרתה בתקנה 125 לתקנות ההפעלה של מכון הבדק..."

קריאות: לא, לא צריך.

אבישי פדהצור: "....

אבישי פדהצור: בתחנה כהגדרתה בתקנה 125 לתקנות ההפעלה שאינה בשטח מכון הבדק".

יצחק וקנין: יש עוד הערות?

אברהם מיכאלי: של מפעיל שנכלל ברשימות של מכון הבדק, אלה תקנות מכוני הבדק.

אברהם מיכאלי: צריך להיות ברור שמדובר על מפעיל שנכלל בתוך המפעילים ברשימות של המכון.

רננה שחר: יש תקנה שעוסקת בו.

יצחק וקנין: רבותיי, אני מצביע על סעיף 25 עד 33, כולל התיקון שהוצע.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הסעיפים, כולל התיקון שהוצע, נתקבלו.

איתי עצמון: מה זה "פריט שלם"?

אבישי פדהצור: בעולם הטיס יש לנו פריט שלם שיש לו תעודת סוג, שזה מתייחס לכלי טיס בשלמותו, מנוע ופרופלור – מדחף.

אבישי פדהצור: אלה הם שלושת סוגי הפריטים שמכונים, לצורך התקינה הבינלאומית פריט שלם שיש לו תעודת סוג.

אבישי פדהצור: זה בעקבות הערה שאמרה – אל תערבבו בין פעולת בדק למתן תעודת החזקת שחרור לפריט שלם שיש לו תעודת סוג, שזה דבר קריטי, מהותי וכבד, לבין – מכשיר או אביזר.

שמואל איפרגן: כי ב "פריט" הכל מוגדר, גם מטוסים, גם מנועים, גם אביזרים.

שמואל איפרגן: אז פה, כדי להבחין ביניהם, זה מחולק ל-2.

אבישי פדהצור: אנחנו עוד נדון הרבה, גם עם הציבור, וגם, אני מניח, בוועדה, על תקנה 40(א)(2)(ב).

אבישי פדהצור: זה רק הנוהל לביצוע, וכמובן שאם הנוסח שלה ישונה במהלך הדיונים עם הציבור פה, בוועדה, נתקן למפרע את חובות הנהלים.

אמיר דרנגר: יצוין שאנחנו מתנגדים מאד לתקנה וגם לנוהל הזה, שיהיה.

אמיר דרנגר: אנחנו נפתח את זה בסעיף המהותי ש - - -

יצחק וקנין: אמרתי שברגע שתגיעו להסכמה בסעיפים האלו, נפתח אותם ונתקן אותם, בהתאם למה שיהיה מסוכם בין הצדדים.

איתי עצמון: ונערוך את ההתאמות הנדרשות, לאחר שיאושרו הסעיפים האופרטיביים.

אשל חפץ: אז נשאלת השאלה – את כל הנושא הזה של ספר הנהלים, אולי, כל הסעיף הזה, כי יהיו פה שינויים פה ושם.

יצחק וקנין: מהניסיון שלנו בחוק הטיס- נאמרו הדברים כפי שאתה אומר, שנדלג על הדברים ונחזור אליהם אחר כך.

יצחק וקנין: יש פה הצהרה שלי כמנהל הישיבה הזאת, שאם תגיעו להסכמה, ונחזור אל הסעיף.

יצחק וקנין: לא תגיעו להסכמה?

יצחק וקנין: אני אפתח אותו גם אם הם לא ירצו לפתוח אותו.

יצחק וקנין: ואז נגיע לעמק השווה כפי שעשינו, בצורה הטובה ביותר.

יצחק וקנין: תאמין לי.

יצחק וקנין: הסר דאגה מעל ליבך.

אבישי פדהצור: אני מצביע.

אבישי פדהצור: מי בעד?

אבישי פדהצור: מי נגד?

אבישי פדהצור: תודה, הסעיפים אושרו.

איתי עצמון: מה זו "הוראת מנהל הנכונה..." ?

רננה שחר: פטורים שהוא קיבל, הרשאות, תנאים.

אבישי פדהצור: "הנוגעת" -אין בעיה.

עמרי טלמון: בקשר לסיפה של הסעיף הקודם – פה, יש רשימה שמובנת לי לחלוטין כשמדובר בתעשייה האווירית ו "אל על".

עמרי טלמון: אני רק מקווה שרת"א תדרוש אותה לפי בית הלל כאשר מתכוונים למכון בדק קטן שיש לו 5-7 עובדים.

עמרי טלמון: זה יכול להיות בעיה קשה מאד למלא את כל זה ככתבו וכלשונו.

עמרי טלמון: אז אני מקווה שרת"א תפעל בגמישות בדברים האלה.

אבישי פדהצור: הדין הוא הדין הוא הדין.

אבישי פדהצור: אנחנו עוסקים בדיני נפשות.

יצחק וקנין: ברור.

יצחק וקנין: מצד שני אתם גם יכולים לתת פטורים מסוימים בדברים מסוימים.

יצחק וקנין: זה מוקנה למנהל.

קריאות: - - -

יצחק וקנין: צורת העבודה שלכם היא הערובה לכך שאנחנו מתקדמים.

יצחק וקנין: יכולים לסיים את התקנות האלה כמה שיותר מהר וכל הכבוד שאתם עושים את זה.

יצחק וקנין: לו כל הגופים היו לומדים מכם שצריך לשבת עם הגופים האחרים לפני שמגיעים לכאן, להסכים ע הדברים - -

לאה ורון: אבל לא יכול להיות שהם ישתיקו את - -

יצחק וקנין: לא משתיקים.

יצחק וקנין: הכל ברוח טובה, אני חושב שאתם עושים עבודה טובה.

יצחק וקנין: צורת העבודה מקלה עלינו הרבה בוועדה.

יצחק וקנין: גם בחוק הטיס זה היה.

יצחק וקנין: מגיעה לכם כל הברכה.

איתי עצמון: אבל כמובן שההחלטות מתקבלות בוועדה.

איתי עצמון: הוועדה שומעת ושומעת - -

יצחק וקנין: כמובן.

יצחק וקנין: "תשועה ברוב יועץ".

יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף (ז) – סעיפים 1,2, ו-3.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: תודה, הסעיפים אושרו.

יצחק וקנין: הערות?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף (ח).

יצחק וקנין: אושר.

יצחק וקנין: אם כך, כל סעיף 15 אושר, כולל ההערות שהיו, כולל מה שאמרתי – שבמידה ותגיעו לאיזה שהן הסכמות, הכל יובא לפה ונתקן בהתאם.

יצחק וקנין: הערות ל-16? אין.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 16 כולו.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, הסעיף אושר.

יצחק וקנין: יש הערות לסעיף 17? אין.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, אושר.

אמיר דרנגר: זו תקנה שראינו ממש עכשיו.

יצחק וקנין: תקשיב.

יצחק וקנין: אם אתה לא מפוקס כרגע, תוכל להעיר בישיבה הבאה, ואני אפתח את הסעיף לתיקון, אם צריך.

יצחק וקנין: נמשיך הלאה.

יצחק וקנין: יש הערות?

אמיר דרנגר: כן.

אמיר דרנגר: ב- (ב)(3) כתוב: "רשימת היכולת אושרה בידי המנהל".

אמיר דרנגר: רשימת היכולת לא צריכה להיות מאושרת, אלא היא מה שנקרא "מקובלת" על ידי המנהל.

אמיר דרנגר: היא – accepted ולא approved.

אמיר דרנגר: כלומר, יש פה הבדל מהותי.

אמיר דרנגר: אנחנו מגישים למנהל את רשימת היכולת ורק אם הוא מורה לנו אחרת, לתקן אותה, אנחנו מתקנים.

אמיר דרנגר: אז אנחנו יכולים לפעול מהרגע ששינו את רשימת היכולת לפי הנהלים שיש לנו, שאושרו על ידי המנהל מראש, איך לבצע תיקון ברשימת היכולת.

רננה שחר: זה תקנה משנה (ה) מייד נגיע אליה.

אמיר דרנגר: ולכן כתוב: "רשימת היכולת אושרה.

אמיר דרנגר: ..." – רשימת היכולת לא מאושרת על ידי המנהל - -

אבישי פדהצור: ולכן ב- (ה) כתוב, ברישה: "על אף האמור בתקנת משנה (ב)(3)".

אבישי פדהצור: תכף נקרא את זה, ונסביר.

איתי עצמון: שאלת הבהרה – מדובר על אישורים ספציפיים לגבי כל פריט, או לפי דגם או סוג?

אבישי פדהצור: כל פריט.

אבישי פדהצור: אבל יש לזה מענה, אם זה מכביד - - אני מבקש להמשיך לקרוא את (ה) כי הוא משלים, נותן תשובה, למעשה , לקושי שהוא העלה.

אבישי פדהצור: ואז נוכל לראות את כל המכלול ולראות אם עדיין קיים קושי.

יצחק וקנין: יש הערות?

אמיר דרנגר: ברמה המהותית, ברשימת היכולת, מה שמקובל בעולם – ב-FAA ואצל האירופאים שרשימת היכולת היא תמיד accepted, ולא approved.

אמיר דרנגר: כלומר, היא מקובלת ולא מאושרת מראש.

אמיר דרנגר: לכן, התנאי הבסיסי של התקנה צריך להגיד שהרשימה צריכה להיות מקובלת על ידי המנהל ולא מאושרת, וזה (ב)(3).

אמיר דרנגר: לגבי המצבים האחרים- עכשיו, "אל על", התעשייה האווירית וכל המכונים הולכים לעשות רישום מחדש בגלל הדרישות, והדרישות של האמריקאים, ואין עדיין סעיף מעבר שאומר מה קורה אתנו.

אמיר דרנגר: קשה לנו להתייחס להערה הזו ללא סעיף שאומר שגם מבקש רישיון, כלומר, לא רק מי שמוסיף רשימה, אלא גם מי שמבקש עכשיו רישיון, לדוגמה- ל"אל על" יש 1,500 פריטים ברשימת היכולות, לתעשייה האווירית יש 20,000 רשימות.

אמיר דרנגר: לכן, הדברים האלה צריכים להיות מלכתחילה מוגשים למנהל, גם בתהליך הרישוי, ברמה של מקובל ולא ברמה של accepted.

אמיר דרנגר: גם ברמה המהותית וגם ברמה הטכנית.

גיורא רום: הפוך.

גיורא רום: ברמה של accepted.

אמיר דרנגר: נדבר בעברית – רק ברמה של מקובל, ולא מאושר.

יצחק וקנין: סליחה.

יצחק וקנין: בפרק ב' – רישיון מכון בדק, בסעיפים כתוב שמגיש הבקשה מבקש להפעיל לפיו את מכון הבדק, האתרים שבהם מבוקש לבצע את פעולת הבדק לפי הרישיון, פירוט ההגדרים המבוקשים כאמור בתקנות 11 ו-12, ורשימת היכולת המבוקשת - - כל הדברים האלו, אתה מבצע אותם.

יצחק וקנין: אתם ניגשים גם, למנהל.

אמיר דרנגר: פה כתוב:

אמיר דרנגר: רשימת היכולת אושרה בידי המנהל, אבל אם עשיתי עכשיו תהליך אני לא יכול לחכות ברישוי שהמנהל יאשר לי את הרשימה.

אמיר דרנגר: היא חייבת להיות מקובלת.

אמיר דרנגר: כלומר, אם תהיה לו הערה בשלב מאוחר יותר בעתיד, הוא יעיר.

שמואל איפרגן: זה נכון.

שמואל איפרגן: נכון כשאני מכון בדק חדש אני חייב להגיש את הנהלים, את רשימת היכולת הראשונה - -

קריאה: חדש שלא קיים.

שמואל איפרגן: וזה נכון, לאישור המנהל.

שמואל איפרגן: כאשר רשימת היכולת כבסיס אושרה על ידי המנהל אני יכול להוסיף ואז זה הופך להיות accepted.

שמואל איפרגן: אני מבין שזו רוח התקנות.

שמואל איפרגן: כך גם אני מבין.

אבישי פדהצור: תכף אסביר.

אבישי פדהצור: זו התשובה שגם ענינו אתמול לאמיר, ואני אתייחס לשני נדבכים.

אבישי פדהצור: קודם כל – הנדבך העקרוני והכללי.

אבישי פדהצור: התקנה הזו היא תקנה כללית.

אבישי פדהצור: היא לא תקנה שנועדה לשמש כהוראת מעבר לגבי מכוני בדק קיימים שיעברו או לא יעברו רישוי מחדש.

אבישי פדהצור: הדבר הזה – טרם בשלה שעתו.

אבישי פדהצור: הוראות מעבר באות בסוף התקנות.

אבישי פדהצור: הבעיות של מחזיקי הרישיון הקיימים לעניין הרישוי מחדש ברורות.

אבישי פדהצור: אי אפשר להתעלם מהן, אבל אתה לא יכול לכפות הר כגיגית תקנו חדשות על יצור חי ובועט שמתקיים לו 10 או 20 או 30 שנה.

אבישי פדהצור: הדברים האלה נשקלים על ידי גורמי המקצוע מצד אחד, ויקבלו ביטוי מפורש במסגרת הוראות המעבר בתקנות, מצד שני.

אבישי פדהצור: ומן הפרט אל הכלל: התקנה הזו מתייחסת בשים לב לתקנה 3(4) של הרישיון שדיברנו עליו קודם, לכל אורך חייו של מכון הבדק.

אבישי פדהצור: תקנה 3(4) עוסקת בלידתו של מכון הבדק.

אבישי פדהצור: בשלב הלידה של מכון הבדק.

אבישי פדהצור: כמו שאמר מר איפרגן, בשלב הלידה של מכון הבדק רשימת היכולת מאושרת.

אבישי פדהצור: הפריטים שבה מאושרים על ידי המנהל.

אבישי פדהצור: לכן המנהל מאשר.

אבישי פדהצור: ברגע שהמכון קיבל את הרישיון ומתחיל ללכת באופן עצמאי בעולם פעולות הבדק של כלי הטיס, יש לו שתי אפשרויות: רוצה שכל תיקון ברשימת היכולת יובא לאישור המנהל – רשאי הוא לעשות כן.

אבישי פדהצור: הדין לא מונע בעדו.

אבישי פדהצור: עם זאת, בשים לב לגודל, למורכבות של הרשימה, לצורך להכניס בה גמישות וכו' – בנינו את תקנת משנה (ה) שאומרת שעל אף האישור, אתה יכול בעצמך להוסיף פריטים לרשימת היכולת ובלבד שמתקיימים בך כמה תנאים: אתה פועל לפי נוהל, אתה מודיע למנהל שהכנסת פריט – מה שאמיר קרא לו "מקובל", אתה אומר למנהל: דע לך שהוספתי פריט מסוים לרשימת היכולת שלי בהתאם לנוהל שאישרת לי, ועכשיו זה לשיקול דעתך.

אבישי פדהצור: המנהל מסתכל על זה, וזה המנגנון שקבוע בהמשך של המקובלות.

אבישי פדהצור: בינתיים, מכון הבדק מודיע לי, הוא רשאי לפעול בהתאם לרשימת היכולת המתוקנת.

אבישי פדהצור: הוא לא צריך להמתין לאישור המנהל.

אבישי פדהצור: הוא לוקח פה, במירכאות כפולות, סיכון מסוים, שבעוד יום יומיים יגיד לו המנהל – התיקון לא מקובל עלי.

אבישי פדהצור: אבל אם המנהל איננו אומר לו כך, הוא יכול לפעול באופן חופשי ואיננו טעון בכל תיקון ותיקון את אישור המנהל.

אבישי פדהצור: זאת אומרת, האופציה והגמישות קיימות לכל חפץ, ומי שירצה יבחר את הדרך הטובה לו.

איתי עצמון: כדי להבין בצורה תמציתית: למעשה, מבקש רישיון מגיש את רשימת היכולת המבוקשת למנהל - המנהל לא מאשר?

אבישי פדהצור: בשלב בקשת הרישיון הרשימה מאושרת.

רננה שחר: אני רוצה להגיד באופן כללי: אנחנו מכירים בעולם התעופה הבדל בין קבלה לאישור- approval ו – acceptance.

רננה שחר: גם קבלה וגם אישור הם הצהרה של הרשות, של רת"א, שמה שהוגש עומד בתקנות.

רננה שחר: ההבדל הוא שאישור – אתה מקבל על זה משהו בכתב, וקבלה יכולה להיות גם בדרך של שתיקה.

רננה שחר: לא אמרת כלום ולא דחית.

רננה שחר: מאחר שתהליך הרישוי – בסוף יש בו רישיון, זאת אומרת , התהליך הזה הוא תהליך של גישור, כי אתה בחנת, זה עומד בסטנדרטים, ונתת משהו בכתב.

רננה שחר: זה לא תהליך של קבלה.

איתי עצמון: כלומר, בכל מקרה, גם אם לא היינו כותבים את זה כאן – משנדרש מבקש הרישיון להגיש את רשימת היכולת למנהל בבקשה לרישיון המנהל הרי נותן רישיון על סמך הבקשה.

איתי עצמון: כלומר, הוא גם מאשר את רשימת היכולת.

אבישי פדהצור: בדיוק.

שמואל איפרגן: לדעתי, אחרי ששוחחנו על זה הרבה, יש עוד איזה גמישות שזה בהתאם למועדים שאושרו.

שמואל איפרגן: זאת אומרת, לא כל פעם, ובמיוחד כשהרשימה משתנה, לפעמים אצלנו – כל יום, נכתוב נוהל שמקובל על רת"א, ונקבע את המועדים שמקובלים עליהם.

שמואל איפרגן: אז זה נותן לנו גם גמישות.

אמיר דרנגר: לכן אנחנו צריכים לחזור לבסיס.

אמיר דרנגר: הבסיס צריך להיות בתקנה שהרשימה צריכה להיות מקובלת.

קריאות: - - -

אמיר דרנגר: יש פה טעות.

אמיר דרנגר: הגישה בעולם - - -

יצחק וקנין: לא שכנעת אותנו, אדוני.

יצחק וקנין: אני חושב שהדברים הם ברורים.

יצחק וקנין: הם הוסברו כל כך טוב.

אמיר דרנגר: אבל זה לא מה שכתוב, כבודו.

אברהם מיכאלי: אמיר, אני בטוח שגם אני המקצוע הטכניים אצלכם לא חושבים שמלכתחילה אפשר לפעול – מספיק להודיע ולפעול.

אברהם מיכאלי: ברישוי הראשוני זה צריך אישור, נקודה.

אברהם מיכאלי: זה ברור.

אברהם מיכאלי: גם אנחנו, כמכון בדק, מקבלים את זה, זה נורא טריוויאלי.

אברהם מיכאלי: לאחר מכן מאפשרים לך לבחור.

יצחק וקנין: רבותיי.

יצחק וקנין: אני צריך לנעול את הישיבה.

יצחק וקנין: בכל מקרה אני מצביע עכשיו על סעיפים (ד), (ה) ו – (ו), כל תקנה 17.

יצחק וקנין: מי בעד? מי נגד?

יצחק וקנין: תודה, אושר.

יצחק וקנין: אני מודה לכם, רבותיי, ואני נועל את הישיבה.

יצחק וקנין: לאה ורון יכולה לקבוע ישיבה מתי שהיא רוצה, אני מוכן להתפנות לזה, כדי לסיים את התקנות.

גיורא רום: אני מבקש לומר מילה לציבור.

גיורא רום: רת"א עושה המון דברים כל יום.

גיורא רום: אנחנו ישבנו אתמול, ומבחינתי, תקנות מכוני הבדק הוא הדבר מספר 1 בסדר העדיפות של רת"א, וכך הנחיתי את כל המעורבים בכך.

גיורא רום: אני מאד אודה לכל נציגי ה "סטייק הולדרס" אם אתם תסכימו להגיב באותה צורה.

גיורא רום: זה חשוב לנו מאד להשלים את זה.

גיורא רום: אנחנו נשקיע בזה כמה שעות שרק אפשר.

גיורא רום: אני מקווה לראות אתכם באים אלינו מתי שאנחנו - -

יצחק וקנין: הישיבה נעולה.

יצחק וקנין: תודה לכולם.