ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 610, 2012-05-15 12:00

דוד רותם: חוק המחשבים (תיקון – הגדרת מחשב), של חברת הכנסת רוחמה אברהם.

דוד רותם: האם אתם רוצים להציג לי את החוק, מה הסכמתם, מה לא הסכמתם?

אביטל בגין: הצעת החוק של חברת הכנסת אברהם מבקשת לעשות שני תיקונים בחוק המחשבים.

אביטל בגין: הסעיף הראשון מתקן את הגדרת מחשב, הסעיף השני מתקן את הסעיף שכיום מתייחס לעריכה והפצה של נגיף מחשבים.

אביטל בגין: הוא מרחיב אותו גם לתוכנות שמאפשרות האזנות סתר.

אביטל בגין: אנחנו התנגדנו לסעיף הראשון כי חשבנו שהוא מיותר.

אביטל בגין: בפועל מתייחסים לפלאפונים ולמכשירים כאלה כאל מחשב, החיפוש בהם נעשה כמחשב.

דוד רותם: זה בסדר.

דוד רותם: זה לא כתוב בחוק.

דוד רותם: זאת פסיקה.

אביטל בגין: זאת לא פסיקה.

אביטל בגין: ההגדרה של מחשב נכונה גם לגבי פלאפון כי הוא עונה על הגדרת מחשב.

אביטל בגין: אנחנו לא רוצים לעשות את זה, כי אנחנו לא יודעים איך זה יעמוד ביחס להוראות חוק התקשורת (ציוד קצה).

אביטל בגין: גם משרד התקשורת הביע התנגדות.

דוד רותם: איך הפלאפון שלי או הטלפון שלי עונים על ההגדרה של מכשיר הפועל באמצעות תוכנה לעיבוד אריתמטי או לוגי של נתונים בציודו ההיקפי?

אביטל בגין: זה מה שהוא עושה.

דוד רותם: הטלפון שלי עושה עיבוד לוגי של נתונים?

חיים ויסמונסקי: אני מבקש להצטרף לדברים של אביטל ולהוסיף שהמשמעות המעשית של החוק זה שכל מידע דיגיטלי שאגור, בין ברכיב זיכרון במצלמה, ב-hard disk, בדיסק און קי, בתקליטור וכו', ויש תוכנה שמפעילה אותו, אזי אנחנו נמצאים בתוך מחשב.

חיים ויסמונסקי: למען הדיוק, מכשיר טלפון סלולרי הוא דו-שימושי, הוא דו-ראשי.

חיים ויסמונסקי: הוא גם טלפון, כלומר כאשר מתבצעת שיחה באמצעות המכשיר הוא לא פועל כמחשב, הוא פועל כטלפון, כציוד קצה לפי חוק התקשורת, השיחה היא בת האזנה לפי חוק האזנת סתר וכו', ואילו בכל הדברים האחרים, בכל השימושים האחרים של המכשיר, אם זה ספר הטלפונים, הסמארטפונים, עם כל האפליקציות וכל הדברים, זה החלק המחשבי שלו.

דוד רותם: אנחנו מדברים על האזנת סתר, לא על שום דבר אחר.

דוד רותם: זה שאתה מחזיק בכיס את כל התמונות שלך זה לא מעניין אותי.

דוד רותם: אני מדבר על תוכנה שאני מפתח.

אביטל בגין: אנחנו מדברים על הסעיף הראשון, שהוא ההגדרה של.

אביטל בגין: .

דוד רותם: העורך תוכנה באופן..

אביטל בגין: הגדרת מחשב.

אביטל בגין: התוכנה שמאפשרת עריכת האזנת סתר זה תיקון לסעיף 6.

דוד רותם: אני רוצה להבין איך אתם מכניסים לי מכשיר של טלפון נייד להגדרת מחשב.

אביטל בגין: פלאפון הוא מכשיר הפועל באמצעות תוכנה לביצוע עיבוד אריתמטי או לוגי של נתונים.

אביטל בגין: כך גם הקביעה של המשטרה.

דוד רותם: אני לא מבין.

דוד רותם: כשאני מדבר עם מישהו בפלאפון שלו, איזה פעולות עיבוד אריתמטי או לוגי יש?

חיים ויסמונסקי: בקטע של השיחה אני לא במחשב ולא ראוי שאני אהיה במחשב, אני במקום אחר.

חיים ויסמונסקי: אני מנהל שיחה.

חיים ויסמונסקי: בכל שאר השימושים של מכשיר הטלפון, החל מעיון בשיחות היוצאות והנכנסות שלי, דרך ספר הטלפונים שלי, דרך התמונות וכו' וכו' אני נמצא במחשב.

חיים ויסמונסקי: המכשיר הסלולרי, בשונה מטלפון ביתי, הוא דו-שימושי.

חיים ויסמונסקי: הוא גם טלפון וגם מחשב.

חיים ויסמונסקי: החלק "המחשבי" של הטלפון מכוסה היום כיוון שכאשר אני רוצה לעיין בשיחות היוצאות והנכנסות שלי אני משתמש בתוכנת ההפעלה שקיימת במכשיר.

חיים ויסמונסקי: באמצעותה אני מבצע עיבוד לוגי מאוד בסיסי.

דוד רותם: למשל הטלפון שלי.

חיים ויסמונסקי: כשאני מנהל את השיחה אני לא בתוך עולם המחשב, אני בתוך עולם אחר בעולם התקשורת.

חיים ויסמונסקי: אני הולך לכובע השני של מכשיר הסלולר, שזה הכובע שלו כציוד קצה.

דוד רותם: עזוב סלולר, יש לי טלפון בבית.

אביטל בגין: הטלפון לא נוגע לזה.

אביטל בגין: ההוראה הזאת באה לפי דברי ההסבר לדאוג שההתייחסות לפלאפון תהיה בהיבט של עריכת החיפוש בו, לא להאזנת הסתר לשיחה שמתנהלת באמצעותו.

אביטל בגין: .

דוד רותם: היא מבקשת להוסיף "וכן מכשיר כאמור המשמש לצורך תקשורת - פלאפון נייד, מרכזי התקשורת ונתב תקשורת".

דוד רותם: אני מבין שאתם אומרים לי שפלאפון נייד..

אביטל בגין: הזהירות שהמחוקק קבע לגבי מחשבים באופן מיוחד, בשונה מהעבירות שמוגדרות בחוק המחשבים שמבצעים במקומות שונים ומהסמכויות של הרשויות החוקרות לגבי העבירות שמבוצעות במחשבים, תיוחס גם לפלאפונים.

אביטל בגין: זאת המטרה של סעיף 1.

דוד רותם: גם לטלפון.

אביטל בגין: השאלה מה אפשר לעשות בתוך טלפון שהוא לא מחשב.

אביטל בגין: אי אפשר לבצע חדירה לטלפון שלא עונה להגדרה הזאת.

אביטל בגין: אי אפשר להוציא ממנו מידע.

אביטל בגין: הוא לא אוגר בתוכו מידע.

אביטל בגין: המידע שמוחלף במהלך השיחה מעוגן בחוק האזנת סתר.

אביטל בגין: תיקון סעיף 6.

אביטל בגין: הצעת החוק מבקשת להוסיף על איסור הכנת התוכנה והפצת וירוס מחשבים תוכנות שמאפשרות האזנת סתר.

אביטל בגין: אנחנו תמכנו בסעיף הזה.

אביטל בגין: באופן מקרי זה קרה אחרי שמצאנו שאנחנו צריכים לתקן את סעיף 6 לצורך הצטרפות לאמנת בודפשט.

אביטל בגין: התיקונים שערכנו והצענו הם בהתאמה לחוק הקיים ולדרישות האמנה.

אביטל בגין: הסעיף כולל שני סעיפים.

דוד רותם: לא לוקחים אצלי טרמפים.

דוד רותם: אני מקפיד לא לקחת טרמפיסטים.

דוד רותם: אתם רוצים לתקן את החוק?

דוד רותם: תעבירו תזכיר, תגישו הצעת חוק ממשלתית.

דוד רותם: אל תיקחו טרמפ על רוחמה.

דוד רותם: היא ביקשה את מה שהיא ביקשה.

דוד רותם: אתם רוצים לתקן?

דוד רותם: תתקנו, זה בסדר.

דוד רותם: אל תיקחו עליה טרמפ.

דוד רותם: היא לא ביקשה לתקן את מה שאתם רוצים, היא ביקשה לתקן את מה שהיא חושבת שצריך לתקן.

דוד רותם: אני מוכן אפילו לתת לכם יותר מזה.

דוד רותם: כשהיא תהיה פה בהכנת החוק לשנייה ושלישית אני אהיה מוכן לשקול את זה, אני לא אטען לעניין חדש.

דוד רותם: אני לא אוסיף את זה עכשיו בקריאה הראשונה.

אביטל בגין: למה?

דוד רותם: כי אני חושב שכשחבר כנסת מגיש הצעת חוק ורוצה לקדם אותה אתם יכולים לקבל החלטה אם אתם תומכים בה או מתנגדים לה.

דוד רותם: במקרה הזה קיבלתם תמיכה.

דוד רותם: אני רוצה להעביר אותה כמות שהיא בקריאה ראשונה.

דוד רותם: אחר כך, כשרוחמה תהיה פה ויהיו פה מומחים לעניין, נעשה דיון מעמיק.

דוד רותם: בקריאה ראשונה הדיון לא מספיק מעמיק.

אביטל בגין: אפשר להעיר הערות לנוסח עצמו ללא קשר?

דוד רותם: כן.

אביטל בגין: הסעיף הראשון מדבר על עריכת תוכנה באופן שהוא מסגלה כדי לאפשר האזנת סתר.

אביטל בגין: חשבנו שאם הסעיף הנוכחי מפליל הכנה של תוכנה של נגיף מחשבים והמציעה מבקשת להוסיף האזנת סתר, יש גם עבירות נוספות בחוק המחשבים שבמדרג ביניהן ראוי להכניס.

אביטל בגין: כנ"ל תיקון בהתאמה בסעיף 2.

דוד רותם: הכל טוב.

אביטל בגין: בהכנה לשנייה ושלישית?

אביטל בגין: כן.

אביטל בגין: זה הרבה יותר עמוק מאשר שאני אעשה את זה בקריאה ראשונה.

אביטל בגין: אני צריך לשבת וללמוד את הסוגיה הזאת כשתבוא לשנייה ושלישית.

אביטל בגין: אלעזר ידאג לבוא אלי ולהסביר לי מה צריך, איך צריך ולמה המחשב עובד ככה ולא ככה.

אביטל בגין: הנוסח של ועדת שרים יעבור בהתאמה לנוסח שצורף לוועדה.

דוד רותם: לא הבנתי.

דוד רותם: עבר בוועדת שרים.

דוד רותם: .

אביטל בגין: בוועדת שרים הצגנו את הנוסח שדיברנו עליו עם חברת הכנסת אברהם.

אביטל בגין: הוא היה מקובל גם עליה.

דוד רותם: היה נוסח מוסכם שהוגש לוועדת שרים?

אביטל בגין: נוסח שחשבנו שיש מה לשפר בו.

אפרת חקאק: הנוסח עצמו מופיע בהחלטת ועדת שרים.

דוד רותם: ממתי ועדת שרים מחייבת אותי בקריאה ראשונה?

אביטל בגין: היא לא מחייבת אותך, אבל זאת עמדת הממשלה לקריאה ראשונה.

אביטל בגין: כיוון שסיכמנו עם חברת הכנסת לגבי הנוסח אני רק רוצה לוודא שאין איזו שהיא בעיה בנוסח שהוצע על ידה שעולה לקריאה ראשונה.

אביטל בגין: אלה היו חילופי הדברים.

אביטל בגין: בכל מקרה מדברים רק על סעיף 2, נכון?

דוד רותם: כן.

אביטל בגין: לקריאה ראשונה יעלה רק סעיף 2?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: מקובל עליכם?

דוד רותם: יש למישהו הערות?

ניר פסי: רק תיקון קל לגבי הדברים שאמר חיים מהפרקליטות.

ניר פסי: לגבי הנושא של פלאפונים הנושא נידון בבתי משפט.

ניר פסי: בתי משפט כן מכלילים את זה כאשר באים להוציא צווים לתפיסה או בהגדרות נוספות.

ניר פסי: טלפון מעבד בכל מצב נתונים לוגיים.

ניר פסי: חלקם הגדול של נתוני התקשורת הם נתונים מוצפנים, לכן הוא מבצע עיבוד לוגי וראוי שהוא ייכלל בנושא הזה.

ניר פסי: הבעיה העיקרית היא בבתי משפט שלפעמים נוטים עורכי הדין לפרש את זה בצורה אחרת.

ניר פסי: זה מה שגורם לפעמים או לעיתים בקרב שופטים להתדיין על הנושא הזה.

ניר פסי: אני חושב שהיה ראוי להכניס את ההגדרה הזאת.

ניר פסי: דבר נוסף אני רוצה להכניס בנושא של הגדרת מחשב.

ניר פסי: ההגדרה עצמה מדברת על מכשיר הפועל באמצעות.

ניר פסי: כשאני מתייחס לנקודה של פועל וקורה מצב שאנחנו צריכים לתפוס מחשבים שאינם עובדים יש לנו בעיה.

ניר פסי: אם זה לא נכנס מראש כחלק מהצו ומדובר על חוק אחר אנחנו מדברים על חפץ ולא על מחשב.

ניר פסי: אם המחשב אינו פועל, אז כהגדרתו הוא כבר לא מוגדר כמחשב בחוק המחשבים.

ניר פסי: מן הראוי היה להכניס גם שאינו פועל.

דוד רותם: את זה אנחנו נעשה כשנדון בזה לקריאה שנייה ושלישית.

דורון רונן: אני רוצה להקדים את הדיון הבא - אני מבין שהיום זה לא יידון - לגבי התיקון של סעיף 6.

דורון רונן: אני רוצה להדגיש עניין אחד.

דורון רונן: היו מספר דיונים מאוד מעמיקים בוועדת מדע וטכנולוגיה בעקבות פרשת האקר הסעודי.

דורון רונן: אחת מההמלצות הייתה לתקן את אותו סעיף 6 כדי שישראל תוכל לחתום על אמנת בודפשט ולקבל חילופי מידע עם מדינות אחרות בחו"ל.

דוד רותם: מי היה אז יושב-ראש הוועדה?

דורון רונן: רונית תירוש.

דוד רותם: שתגיש הצעת חוק.

דורון רונן: עניין נוסף בעניין הזה.

דורון רונן: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב אם אתם מנסחים את התיקון לסעיף 6 לקריאה שנייה ושלישית.

דורון רונן: ב-4 מדינות הקהילה של חבר העמים – ה-common wells – שאלו אנגליה, קנדה, אוסטרליה וניו-זילנד, אם מישהו התכוון לעשות נזק או איים לפגוע בתשתיות לאומיות בלי קשר לנזק שנגרם בפועל, הוא נכנס לגדר עבירה של העונש המקסימאלי בחוק הרלוונטי שם.

דורון רונן: יכול להיות שיש מקום לשקול את זה גם לגבינו.

פיני פנחס עזריה: אני רוצה להתייחס לסעיף 1.

פיני פנחס עזריה: סעיף 6 זאת סוגיה שאני חושב שצריך לצלול לעומקה ולטפל בה בעדינות כדי לא להתנגש יתר על המידה עם חוקים אחרים.

פיני פנחס עזריה: אותם הדברים נכונים גם לגבי סעיף 1.

פיני פנחס עזריה: אני חושב שאם נוגעים בהגדרה של מחשב באופן שמוסיפים לה פריט שלכאורה נכלל בה, צריך לעשות זאת בצורה מאוד ברורה כי אחרת זה יכול ליצור כל מיני כשלים או תהיות פרשניות בעתיד.

פיני פנחס עזריה: הבהירות צריכה להיות מוחלטת.

פיני פנחס עזריה: החקיקה הטכנולוגית מתאפיינת בחקיקה עקרונית ובקביעת עקרונות, פחות בזיהוי טכנולוגיות, מוצרים או מכשירים ספציפיים.

פיני פנחס עזריה: אפשר להוסיף אותם בתוספת כדי להסיר ספק או להפנות אליהם בדרך של הלרבות, אחרת יכולה להתעורר תהייה פרשנית בעתיד.

פיני פנחס עזריה: זאת הערה מקדימה.

פיני פנחס עזריה: נשמור אולי את הדברים לדיון מעמיק יותר שיהיה.

דוד רותם: אני לוקח את הצעת החוק של רוחמה, מוסיף את הסעיפים שלכם ומעביר את זה לקריאה ראשונה.

אביטל בגין: מוריד את סעיף 1?

דוד רותם: מוריד את סעיף 1.

אפרת חקאק: התיקון של רוחמה אברהם נכנס לנוסח שלהם.

אפרת חקאק: יש לי כמה הערות לנוסח שלהם שאולי נעבור עליהן.

עמוס תלם: כשאני קורא פסיקות בית משפט בנושא של חוק המחשבים בדיני חיפוש ותפיסה אני מרגיש כאזרח אי נוחות די גדולה.

עמוס תלם: במקרים מסוימים בית המשפט עושה בניגוד ללשון החוק.

עמוס תלם: זה לא נוח.

עמוס תלם: בתור עורך דין זה מכניס אותי לאי ודאות.

עמוס תלם: אני מניח שאם הייתי חבר כנסת הייתי גם כועס.

עמוס תלם: בתור איש מחשבים אני אפילו גם קצת מגחך.

עמוס תלם: ההגדרות האלו ניסו להיות טכנולוגיות, אבל הן לא נכונות.

עמוס תלם: לפחות חלק מהן לא נכונות.

עמוס תלם: אני חושב שיש מקום לדון בסעיף 1, להגדיר לו את הערך המוגן שעליו הוא מגן.

עמוס תלם: כפי שאמר חברי מלשכת עורכי הדין, הגדרה טכנולוגית זה בסדר, אסור שתהיה יחידה.

עמוס תלם: היא צריכה להיות משהו כמו הדגמה על-מנת לתת לבית המשפט אמת מידה ערכית להחליט בה.

עמוס תלם: היא תגדיל את הוודאות כדי שלא יבואו ויגידו איך בית משפט אמר שמחשב הוא לא מחשב, מאיפה הוא לקח את זה.

עמוס תלם: לא נעים לראות דברים כאלה.

אפרת חקאק: יש לנו את הנוסח שמוצע על ידי משרד המשפטים.

אפרת חקאק: אולי הם יציגו מה הם הוסיפו בחוק הקיים, מה הם שינו, למה ואז נעבור על הערות הספציפיות בנוסח.

אביטל בגין: בסעיף 6(א) אנחנו מציעים לקבוע שהעורך תוכנה באופן שהוא מסגלה לבצע פעולה מהפעולות המפורטות להלן, כדי לבצע מי מהן שלא כדין, דינו – מאסר שלוש שנים: 1) שיבוש פעולות התקינה של מחשב או הפרעה לשימוש בו; (2) מחיקת חומר מחשב, גרימת שינוי בו, שיבושו בכל דרך אחרת או הפרעה לשימוש בו; (3) פעולות שתוצאתן מידע כוזב או פלט כוזב; (4) חדירה שלא כדין לחומר מחשב הנמצא במחשב; (5) האזנת סתר, כהגדרתה בחוק האזנת סתר; (6) פגיעה בפרטיות כמשמעותה בסעיף 2 לחוק הגנת הפרטיות; הסעיף הזה מרחיב את סוג התוכנות, את מה שאז היה מוכר כוירוס מחשב, לתוכנות נוספות שמאפשרות לעשות את מה שנמנה פה, שאלו העבירות שקבועות בחוק המחשבים, העבירה לפי חוק האזנת סתר והעבירות לפי חוק הגנת הפרטיות, כשהכוונה לסיסמאות ולמידע פרטי שהתוכנה מאפשרת להעתיק אותן.

אביטל בגין: בסעיף קטן (ב) אנחנו מציעים לקבוע שהמפיץ או מציע לציבור, המעביר לאחר, המחדיר למחשב של אחר או המתקין במחשב של אחר תוכנה או התקן, אשר סוגלו לבצע פעולה מהפעולות המנויות בסעיף קטן (א)(1) עד (6), כדי לבצע מי מהן שלא כדין, דינו –מאסר חמש שנים.

אביטל בגין: העבירה הזאת, שהיא חמורה יותר, היא עבירה של הוצאה לפועל של התוכנה שנוצרה וההפצה שלה אם שמים אותה באתר ושולחים קישור כיצד להוריד את התוכנה הזדונית.

אביטל בגין: הצענו סעיף שיש אותו בנוסח שהצענו.

אביטל בגין: אולי אין לו מקום.

אביטל בגין: הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי מעשה המהווה עבירה לפי סעיף 2(ג) לחוק האזנת סתר, התשל"ט-1979.

אביטל בגין: סעיף 2(ג) לחוק האזנת סתר מתייחס להתקנה של מכשירים המאפשרים האזנת סתר.

אביטל בגין: החשש שלנו שנוצרת פה איזו שהיא חפיפה בין תוכנות שמאפשרות האזנת סתר למכשירים שמאפשרים האזנת סתר.

אביטל בגין: אפשר שזה לא יהיה הוראה בנוסח אלא הוראה בדברי ההסבר, או מספיק שזה ילובן בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, הכל לפי החלטת הוועדה.

אפרת חקאק: כפי שאביטל באמת אמרה, סעיף קטן (ג) נראה לא נדרש.

אפרת חקאק: אנחנו בדרך כלל לא מציינים חפיפה בין סעיפים.

אפרת חקאק: הייתי מעדיפה שהוועדה תבקש להכניס את זה לדברי ההסבר, לא לנוסח החוק.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: מקובל.

דוד רותם: מה שאפשר לא להכניס לחוק אלא רק לדברי ההסבר הוא תמיד טוב.

אפרת חקאק: בסעיף קטן (ב) הנוסח לא מובן לגבי היסוד הנפשי.

אפרת חקאק: הייתי רוצה שמשרד המשפטים יבהיר לפרוטוקול למה הוא התכוון.

אפרת חקאק: אנחנו נבקש מנסחית החוק שלנו להבהיר בנוסח.

אפרת חקאק: כשכתובות בסיפא המילים "כדי לבצע מי מהן שלא כדין" לא ברור למי הכוונה.

אביטל בגין: המפיץ או המעביר צריך להיות מודע לזה שהוא מעביר את זה לאדם שמטרתו ביצוע עבירות.

אביטל בגין: זאת הכוונה.

אביטל בגין: המילים "כדי לבצע מי מהן שלא כדין" הן לגבי זה שמקבל את התוכנה.

אביטל בגין: זאת המטרה של זה שמקבל את התוכנה.

דוד רותם: בשביל מה את חושבת קונים תוכנות כאלו?

דוד רותם: בשביל ללמוד משפטים?

דוד רותם: זה בשביל לעשות האזנות סתר.

אפרת חקאק: איך שהסעיף מנוסח היום נדמה כאילו המפיץ לא רק צריך להיות מודע, אלא צריכה להיות לו כוונה לבצע מי מהן.

אביטל בגין: זה לא מסתדר עם ההתנהגות שלו, כיוון שהוא זה שמפיץ.

אביטל בגין: לבצע אחת מהעבירות זה שלב נפרד מההפצה.

אפרת חקאק: נבהיר את זה בנוסח.

אפרת חקאק: לגבי הפעולות בסעיף קטן (א).

אפרת חקאק: אני לא מבינה מתי תהיה פעולה לפי פסקה (5) ו-(6) שלא תיחשב חדירה שלא כדין.

אפרת חקאק: אני מציעה למחוק את פסקאות (5) ו-(6), כי לדעתי זה יביא לאי בהירות.

אביטל בגין: השאלה אם התוכנה יכולה לבצע את זה ללא חדירה.

אביטל בגין: את אומרת שכשלב ראשון צריכה להיות תוכנה שמאפשרת חדירה ורק אז תתבצע האזנת סתר.

אביטל בגין: אני חושבת שזו בעיה, כי זה מכניס אותנו לשאלה מה היא הרשאה שלא כדין.

אביטל בגין: אתה יכול להכניס את התוכנה הזאת בהרשאה על פי דין ויתעורר ויכוח על כך שההרשאה שניתנה לך היא בוודאי לא להכניס תוכנות זדוניות.

אביטל בגין: התוכנה בשלב מאוחר יותר תבצע את האזנת הסתר.

דוד רותם: תיקחו בחשבון את ההערות האלו.

דוד רותם: יכול להיות שבשנייה ושלישית נוריד אותן.

אפרת חקאק: כשכתובות המילים "שלא כדין" ברישא של סעיף קטן (א) ובפסקה (4) יש בלבול.

אפרת חקאק: הייתי רוצה שהנוסח ישקף בפסקאות את האלמנט של לא כדין, לא ברישא.

אביטל בגין: זה אומר שצריך להכניס את זה לכל אחת מהן.

אפרת חקאק: אני מניחה ששיבוש הוא לא כדין.

אביטל בגין: המטרה צריכה להיות של לא כדין.

אביטל בגין: אחר כך בענייני נוסח אפשר לסכם בינינו.

אפרת חקאק: ל- Convention on Cybercrime בסעיף 6 יש שני אלמנטים.

אפרת חקאק: יש אלמנט של with intent that it be used פלוס designed or adapted primarily for the purpose of committing any of the offences.

אפרת חקאק: אתם השמטתם את הנושא השני של designed primarily.

אפרת חקאק: רציתי לדעת למה.

אביטל בגין: אנחנו חושבים שהצמצום באמנה לתוכנה שהיא בעיקרה עושה את הפעולה הרעה נכנס כבר היסוד של המטרה.

אפרת חקאק: הם עשו את שניהם יחד בכוונה.

חיים ויסמונסקי: גם אצלנו יש שתי דרישות.

אביטל בגין: יש לתוכנה את היכולת האובייקטיבית לעשות את זה, ויש את הכוונה לבצע את העבירות.

אביטל בגין: אין לנו בעיה אם הוועדה רוצה למצוא דרך להוסיף את היסוד הזה.

אביטל בגין: .

אפרת חקאק: כדי שהנוסח יהיה מותאם לנוסח של ה-Convention.

אביטל בגין: זה לא קיים היום בסעיף 6.

אביטל בגין: סעיף 6 כיום לא כולל את היסוד הזה.

אביטל בגין: אפשר לתקן.

חיים ויסמונסקי: זה מתקן משהו שקיים.

חיים ויסמונסקי: אנחנו לא רק נוסיף, אנחנו נצמצם את העבירה.

אפרת חקאק: זה יצמצם בצורה מסוימת, אבל ירחיב את הסעיף הקיים.

אפרת חקאק: אתה רוצה להוסיף את זה?

דוד רותם: אם את רוצה להוסיף את זה.

דוד רותם: .

אביטל בגין: אפשר להוסיף את זה עכשיו או לדון בזה בשלב הבא.

אפרת חקאק: נוסיף את זה עכשיו ונציין בדברי ההסבר שנמשיך לדון בזה.

אפרת חקאק: אני אשלח לכם את הנוסח עם ההוספה.

ניר פסי: איך אתם מתייחסים להאזנת סתר לגבי מידע?

ניר פסי: רוב התוכנות שעושות היום האזנות סתר גם מצלמות צילומי מסך ומעבירות מידע.

ניר פסי: מעבירים צילומי מסך למקום אחר.

ניר פסי: האם יש התייחסות לדבר הזה?

דוד רותם: בוודאי, משתילים לך את זה בבית.

דוד רותם: כשהם מקבלים אישור לעשות האזנת סתר הם שמים מצלמה.

ניר פסי: אני מדבר על חוק המחשבים שעניין האזנות הסתר שבו צריך להתייחס לטכנולוגיה קיימת.

אלעזר כהנא: אתה מדבר על צילומי מסך.

ניר פסי: צילומי מסך או העברה של קבצים.

אלעזר כהנא: בחוק האזנת סתר שיחה כוללת גם תקשורת בין מחשבים.

אלעזר כהנא: תקשורת בין מחשבים, איזו שלא תהיה, היא האזנת סתר לפי חוק האזנת סתר, לא לפי חוק המחשבים.

ניר פסי: האפליקציות היום בפיתוח של תוכנות עבור מכשירי טאבלטים ומכשירי סמארטפונים נותנות שליטה על מיקרופון.

ניר פסי: האם מהבחינה הזאת אנחנו מונעים חלק מאלמנטים מסוימים שקיימים היום בעולם כבסיס לפיתוח של תוכנות או אפליקציות לטאבלטים?

ניר פסי: האם אתם מודעים לדבר הזה?

ניר פסי: איפה ההתייחסות לדברים האלה מבחינת אותו סעיף שאתם מדברים עליו, ואם כן, האם אתם מודעים לדבר הזה כי אז אפשר לתבוע כל חברה שמפתחת דבר כזה?

דוד רותם: ברגע שאתה נותן הסכמה גמרת את הסיפור.

חיים ויסמונסקי: האזנת הסתר היא רק אם זה לשיחה שלא בהסכמה של מי מהצדדים.

פיני פנחס עזריה: אני מסכים לחלוטין להערה שלכם לגבי היסוד הנפשי.

פיני פנחס עזריה: בגלל שהיום כל משתמש ברשת האינטרנט, שזה שימוש מרכזי במחשוב של היום, מקבל מידע וגם מעביר אותו, צריך להיזהר ולשלול מצב שגם תוטל אחריות יתירה על המשתמש התמים.

פיני פנחס עזריה: לא רק מודעות, גם אי רשלנות וכו', זאת אומרת לשים כאן יסוד נפשי ברור וכבד.

פיני פנחס עזריה: התוכנות הזדוניות מעצם טבען יכולות להסתתר בקבצים אחרים ואז לכאורה שלא יהיה ל-user איזו שהיא חובה להתחיל לפרק כל קובץ לגורמים ולהפוך למומחה מחשבים כדי לא להיחשב כמי שהפיץ ברשלנות, מודע או היה עליו להיות מודע.

פיני פנחס עזריה: צריך להיזהר מהפינה הזאת, כי היום כל user הוא גם מפיץ מידע.

פיני פנחס עזריה: אני מסכים להערה ואפילו מעמיק בה.

אפרת חקאק: בסעיף קטן (א) הנוסח היותר מודרני זה דווקא "במטרה ל.."

פיני פנחס עזריה: לגבי ההערה השנייה שהפנית ליסוד שנמצא באמנה.

פיני פנחס עזריה: אני חושב שהוא מאוד חשוב, לא כדאי להשמיט אותו.

פיני פנחס עזריה: הוא בדיוק נותן תשובה לנקודה שעלתה כאן.

פיני פנחס עזריה: לרוב הכלים הטכנולוגיים יש שימושים דואליים בעידן הטכנולוגי.

פיני פנחס עזריה: אותו כלי יכול לשמש לדברים טובים ולדברים לא טובים.

פיני פנחס עזריה: הדוגמה המובהקת ביותר זה רשתות לשיתוף קבצים.

פיני פנחס עזריה: הן נולדו כאמצעי להקל על תעבורה מקוונת וכשיטה להעביר קבצים כבדים לגיטימיים.

פיני פנחס עזריה: הדוגמה הקלאסית ביותר היא פסק דין סוני כשהגיע הוידיאו, כשיצאו קלטות.

פיני פנחס עזריה: המבחן שתבע אז בית המשפט העליון האמריקני שמסתכל על המטרה העיקרית של הכלי הטכנולוגי כאמצעי, כדרך לאבחן זו הדרך הנכונה.

פיני פנחס עזריה: על ידי זה יימנעו תקלות של מוצרים, כמו שליטה מרחוק במיקרופון או דברים מהסוג הזה, שעלולים להיחשב כפסולים או ליצור צורך בפרשנויות והתעסקות מיותרת באמצעים לגיטימיים.

חיים ויסמונסקי: אני רוצה להתייחס כהמשך לדברים של החבר מלשכת עורכי הדין ובעיקר כהמשך להערה שלך, אפרת.

חיים ויסמונסקי: הייתי מבקש שיתאפשר לנו לבחון את העניין הזה של ה-primarily.

חיים ויסמונסקי: זה לא מופיע היום.

חיים ויסמונסקי: הדרישות של האמנה הן דרישות סף מינימאליות.

חיים ויסמונסקי: יש מדינות, ולא מעט, ששינו את התנאים לחומרה .

חיים ויסמונסקי: אצלנו יש תנאי בסעיף 6 שלא מופיע.

חיים ויסמונסקי: על פי ההצעה שלך יהיו 3 מגבלות על עריכת התוכנה, האחת שהתוכנה היא primarily, שזה באופן ראשי, השנייה שמי שערך את התוכנה סיגל אותה לבצע את הפעולה, שזה לא מופיע היום באמנה, והשלישית זה שתהיה כוונה מיוחדת.

חיים ויסמונסקי: העניין הזה של ה-primarily מטריד אותי.

חיים ויסמונסקי: נוכל לבדוק את זה עד לסיבוב הבא.

דוד רותם: אין בעיה.

חיים ויסמונסקי: הסיבה היא שזה מאפשר מניפולציות, שזה מאפשר להסוות רכיבים זדוניים בתוך תוכנות לגיטימיות.

חיים ויסמונסקי: אנחנו מכירים את זה בשימוש אצל האקרים ואצל כל מיני פורצי מחשבים.

אפרת חקאק: נכתוב את זה בדברי ההסבר, לא נוסיף את זה לנוסח החוק.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד- פה אחד אושר לקריאה ראשונה