ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 604, 2012-05-07 10:30

אלכס מילר: בוקר טוב.

אלכס מילר: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

אלכס מילר: הצעת חוק הספורט (תיקון – הסדרת מקצוע מאמן ספורט), התשע"ב-2011.

אלכס מילר: יוזמי החוק: חבר הכנסת מילר, אנוכי, כרמל שאמה-הכהן, חברת הכנסת פניה קירשנבאום וחברי כנסת נוספים.

אלכס מילר: רבותי, הצעת החוק הזאת באה לעשות רפורמה משמעותית מאוד בכל מה שנוגע למעמדו של מאמן ספורט בישראל.

אלכס מילר: אני חושב שהגיע הזמן שנסדיר את הסוגיה הזאת מא' עד ת'.

אלכס מילר: העניין הזה עלה לא מעט, היו שיחות רבות עם המשרד, עם האיגודים, על כך שיש חשיבות בהסדרת הנושא.

אלכס מילר: קיבלנו פניות רבות מהמאמנים שהגיעו לישראל ממדינות שונות, וכמובן היחס כלפיהם – כאשר הם הולכים לאמן במדינות אחרות – הוא כמובן כפוף לאותן הגדרות כפי שמוגדרות כאן.

אלכס מילר: דווקא כאן, ברגע שנוכל לעשות את ההסדר הזה בצורה מסודרת, זו תהיה בשורה, זה יהיה מהלך שמסדיר את הנושא הזה בצורה מקצועית.

אלכס מילר: מדובר על ההתייחסות למאמן, אני לא מדבר כרגע על החלק המקצועי.

אלכס מילר: כפי שאתם יודעים, גם בכדורגל, גם בכדורסל וגם בענפים אחרים, אחוז גדול מאוד אלה ספורטאים ומאמנים שפחות עוסקים בזה בצורה מקצועית אלא בצורה יותר חובבנית.

אלכס מילר: כל הליגות שקיימות, חייבים להסדיר את זה, אחרת גם ההתייחסות הכללית כלפי הנושא הזה, מסתכלים על זה יותר כאיזשהו הובי ולא כמקצוע.

אלכס מילר: אני חושב שדווקא בעניין זה אנחנו יכולים להביא בשורה.

אלכס מילר: אחרי דיונים רבים החלטתי לקדם הצעת חוק, אני מאמין שנוכל לאשר אותה היום בקריאה ראשונה, עם כל אותן הערות שייכנסו בדברי ההסבר לקראת קריאה שנייה ושלישית, שלהערכתי כבר יהיו בכנסת הבאה.

אלכס מילר: נוכל להעביר את זה במסגרת של דין רציפות, כמובן בהתאם להרכב הכנסת התשע-עשרה.

אלכס מילר: כמובן שכל אותה עבודה שנעשתה עד כה – עם המשרדים, עם המאמנים, עם האיגודים – לא היתה לשווא ובאמת נוכל לעשות איזשהו מהלך, לפחות ראשוני, בהסדרה של סוגיה זו.

אלכס מילר: אנחנו נקרא את החוק, אני אשמע את כל ההערות, את כל הדוברים שהגיעו לכאן, נאפשר במסגרת הזמן להתייחס לנושא, ובעזרת השם גם נאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה.

אלכס מילר: היועצת המשפטית, בבקשה גברתי, נא לקרוא את הנוסח.

רתם קמר: האם יש התייחסות כללית לפני כן, האם אפשר להתייחס?

אלכס מילר: אחרי ההקראה.

אלכס מילר: בבקשה.

רתם קמר: המטרה היא להעביר היום בקריאה ראשונה?

אלכס מילר: אדוני, באת לנהל אותי או באת להתייחס לנושא?

רתם קמר: לא.

אלכס מילר: אז אל תנהל אותי.

רתם קמר: באתי להבין אם מדובר פה במחטף פרלמנטרי או שמדובר פה בדיון בוועדה.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: תקבל זכות דיבור אם תירשם.

אלכס מילר: בבקשה.

מירב ישראלי: "הצעת חוק הספורט (תיקון-הסדרת מקצוע מאמן ספורט) כרגע, התוספות עדיין ריקות, צריך יהיה עוד להשלים אותן.

מירב ישראלי: היום למעשה יש אישור למוסד בהגדרות – בהגדרה של תעודת הסמכה – וגם אישור של השר שאדם לא יכול לעסוק כמאמן או כמדריך ספורט אלא אם כן יש בידו תעודת הסמכה.

מירב ישראלי: מה שקורה פה, יש שני סוגים של רישוי או הסמכה, שזה גם למוסד עצמו שנותן את התעודה, אבל גם אישור של תעודות ההסמכה שהמוסד נותן.

מירב ישראלי: אגיד כבר בהערה מקדימה, שיש פה בעצם שני סוגים של סמכויות, שהם גם של שיקול דעת וגם של ייעוץ.

מירב ישראלי: בהמשך נדבר על כך שצריך אולי להפריד בין הסמכויות האלה ולראות איזה גוף צריך לעשות מה.

מירב ישראלי: יש פה גם הפניה לתקנות – תיכף נדבר על זה – שחלק מהדברים צריכים להיות ברמה של חקיקה ראשית.

מירב ישראלי: גם כאן נצטרך לדבר על ההבדל בין תעודה לאמן, ואחר כך הדרגות של המאמנים.

מירב ישראלי: צריך להתייחס לזה אחרת.

מירב ישראלי: כאן מחליפים את סעיף 3, בעניין דרגות מאמני ספורט.

מירב ישראלי: סעיף 3 היום עוסק בהודעה על היעדר תעודת הסמכה.

מירב ישראלי: כאן אנחנו צריכים לדון האם באמת יש הצדקות מבחינת חופש העיסוק שתהיה התערבות של המדינה בדרגות ההכשרה, זה משהו שגם צריך לדבר עליו.

מירב ישראלי: כאמור, התוספות, עדיין אין בהן פירוט.

מירב ישראלי: זה שוב בגלל נושא של חופש העיסוק, צריך גם לדון בזה כמובן.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: משרד הספורט, הערות.

שלמה סביה: אני חושב שיש כאן טעות.

שלמה סביה: "יהיה רשאי להמשיך בעיסוקו" – ללא תעודת הסמכה זה מיותר, לדעתי זו טעות.

שלמה סביה: הוא לא יוכל להמשיך לעסוק בלי תעודת הסמכה.

מירב ישראלי: אבל זה הרעיון של הוראת מעבר.

שלמה סביה: בהתבסס על התעודה שהוא קיבל.

יעקב פרידברג: התעודה הקיימת.

מירב ישראלי: אין בעיה.

מירב ישראלי: אמרתי, אנחנו צריכים לדון בזה.

מירב ישראלי: צריך לדון גם בשאלה האם אנחנו רוצים שזה יהיה משהו קבוע.

מירב ישראלי: למשל בהוראות מעבר לא עושים את זה בצורה כזאת אלא נותנים לבן אדם מספר שנים להשלים את התעודה החדשה.

מירב ישראלי: כאן כאילו אנחנו נותנים לו פטור מוחלט.

מירב ישראלי: אני לא נכנסת לזה, אנחנו צריכים עוד לדון בכך.

שירית שפיגלשטיין: מירב, אבל זה גם לא יכול להיעשות בתקנות.

מירב ישראלי: אמרתי, גם בעניין הזה.

מירב ישראלי: היכן שיש פה הפניה לתקנות אנחנו צריכים לבדוק, אמרתי את זה קודם.

מירב ישראלי: חלק מהדברים, בגלל חופש העיסוק, צריכים לעלות לרמה של חקיקה ראשית.

אלכס מילר: משרד הספורט, האם יש לכם הערות?

מירב כהן: אני חושבת שתוך כדי הדיון אפשר יהיה להגיע לחלק מהדברים.

מירב כהן: היתה לנו אתמול ישיבה בעניין.

מירב כהן: אתם רוצים שאני אסביר או אתם רוצים להעלות קודם נקודות שמטרידות אתכם?

אלכס מילר: משרד המשפטים, אני אתן להם עכשיו.

אלכס מילר: אתם כמשרד ספורט, בינתיים אין לכם משהו שאתם רוצים להתייחס אליו.

שלמה סביה: יש עוד דברים בהצעה שאני אומר שהם עדיין לא סגורים אבל הבנתי ממירב שעדיין - - -

מירב ישראלי: אני יכולה להגיד, ממה שעדכנו אותי, שבעצם יש פה שלושה דברים מרכזיים.

מירב ישראלי: האחד, מי המנגנון שמסמיך, שהוא בגדול צריך להיות באחריות המדינה.

מירב ישראלי: זה מה שפה מופיע כוועדת הדרכה עליונה, אנחנו צריכים לראות עוד מה המנגנון שצריך להיות.

מירב ישראלי: הנושא השני הוא כל המנגנון של רישוי ופיקוח, שרובו צריך להיות בחקיקה ראשית, איך הפרטים שלו.

מירב ישראלי: וכן, הנושא של דרגות מאמנים, אני מבינה שאתם בעצמכם עוד - - -

שלמה סביה: לא, לא, אנחנו מגובשים.

אלכס מילר: למה?

אלכס מילר: היה לנו סיכום.

מירב ישראלי: אז אולי למשרד המשפטים יש הערות בנושא הזה.

שלמה סביה: אנחנו בעיקרון יושבים עם כל איגוד ואיגוד, עד היום כיסינו 52 איגודים.

מירב ישראלי: השאלה אם המדינה צריכה להתערב בעניין מקצועי של דרגות מאמנים.

מירב ישראלי: זאת השאלה.

מירב ישראלי: זה המדינה פה מתערבת, אתה מתערב פה בעניין מקצועי, לא מסיבות של חופש עיסוק שהן בטיחות ובריאות בהכרח – אנחנו צריכים לדון בזה – בנושא של דרגות מקצועיות.

שלמה סביה: זה דבר שהוא מאוד מקובל גם בעולם.

מירב ישראלי: כן, אבל שוב אני אומרת - השאלה אם השר הוא זה שצריך לקבוע את זה.

פיני קינן קינסטליך: כל החוק הוא חוק מקצועי.

מירב ישראלי: אבל חופש עיסוק – התכלית, הסיבות להגבלה של חופש עיסוק הן בדרך כלל – כמו שאתה לא קובע רמות מקצועיות בדברים אחרים, השאלה אם המדינה צריכה להתערב בזה.

פיני קינן קינסטליך: אני אתייחס לדברים אחר כך.

מירב ישראלי: אלה בעצם שלוש השאלות.

שלמה סביה: המדינה עושה את זה בהתייעצויות עם האיגודים.

מירב ישראלי: כן, אבל זה לא כמו רישיון.

קריאה: רישיון.

מירב ישראלי: אז נדון בזה.

מירב ישראלי: זאת שאלה, זה לא פשוט.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: משרד המשפטים.

יעקב פרידברג: כשהחוק הזה נדון בוועדת שרים לחקיקה, אנחנו העלינו שורה של בעיות שנובעות מהפגיעה שיש בו בחופש העיסוק, שחלקן הן לתכלית ראויה בוודאי, רק שהחוק כפי שהוא מנוסח כעת לא משקף את הדברים הללו, בוודאי לא בדברי ההסבר שמצורפים.

יעקב פרידברג: יש כאן היקף, שאגב ישיבה שקיימנו אתמול עם משרד הספורט, גם הם מסכימים שבחלק מפעילויות הספורט – בוודאי העממיות שבהן – אין צורך להסדיר בתוך החוק ויש דרך להגיע לתכליות הללו של הגנה על בטיחות ובריאות, בעיקר של ילדים, נוער, ספורט עממי ודברים מסוג זה, לא באמצעות הסדרה בחקיקה שכזאת שמגבילה עיסוק.

יעקב פרידברג: לדוגמה, בוודאי קבוצת הורים שמארגנת חוג כדורגל בשעות הצהרים, שאין לו שום יומרה להיות חלק מענף הכדורגל שמוסדר על-ידי ההתאחדות, אנחנו לא חושבים שההסדרה חייבת להיות כאן, והם גם מסכימים לדברים, צריך לראות איך זה נעשה.

אלכס מילר: למה, כל אחד יכול להצהיר על עצמו מאמן?

אברהם דואן: יש הרבה מדינות בעולם.

יעקב פרידברג: בוודאי אם יש קבוצה של הורים שמתארגנת – אני נותן את זה כעת כדוגמת קיצון.

אלכס מילר: זה שאני לוקח כמה חבר'ה שלי והולך לשחק כדורגל ברחוב, אף אחד בכלל לא חושב להיכנס לזה.

יעקב פרידברג: החוק כפי שהוא היום נכנס לזה, אדוני.

אלכס מילר: לא, סליחה.

אלכס מילר: מה פתאום.

אלכס מילר: אם קבוצה מתארגנת ומשתתפת בפעילויות רשומות, אז סליחה.

אלכס מילר: בן אדם שמצהיר על עצמו ומגיע עם הקבוצה כמאמן - - -

שירית שפיגלשטיין: מה זה פעילויות רשומות?

קריאה: מתנ"ס.

אלכס מילר: אם יש קבוצה שהיא מוגדרת, כשאני לוקח את הילד שלי ושולח אותו להתאמן בקבוצה, מן הראוי שאני אדע שמי שמאמן אותו זה בן אדם מוסמך.

יעקב פרידברג: על זה אנחנו מסכימים.

מירב ישראלי: כפי שאמרתי, מכיוון שהתוספות עדיין ריקות, אנחנו בעצם לא יודעים מה נכלל שם.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים לדון בזה.

יעקב פרידברג: בדיוק, על זה בעצם אני רוצה לדבר.

יעקב פרידברג: ההצעה כפי שהיא כרגע היא מאוד בוסרית, חסרות בה התוספות כדי שנוכל להתייחס בכל מקום לגופו ולומר – בענף הזה באמת יש סיכונים גדולים במיוחד ולכן אולי זאת הדרך היחידה, בענפים אחרים אפשר בהסדר של פיקוח.

אלכס מילר: זה כמו מורה.

אלכס מילר: בן אדם שנכנס היום למערכת החינוך, הוא נכנס לפי רישיון, יש לו תעודת הוראה.

אלכס מילר: בן אדם שבצורה ספונטנית, אין לו שום קשר לחינוך, אין לו תעודת הוראה, אין לו כלום, מרצה באוניברסיטה מסוימת, פתאום מחליט לתת לשלושה-ארבעה אנשים שיעורים פרטיים, אז כולנו יודעים שהוא נותן שיעורים פרטיים אבל הוא לא מחנך, הוא לא מורה, הוא לא מוסמך להיות מורה.

אלכס מילר: אלה שני דברים שונים, אנחנו מדברים פה על עצם העיסוק של בן אדם כמאמן.

אלכס מילר: ברגע שהוא מועסק כמאמן חייב להיות לו מעמד ברור מול מעסיקיו, זה דבר הכי טריוויאלי שצריך להיות לגבי אדם שעובד במקצוע.

אלכס מילר: ברגע שההתייחסות של המדינה לנושא הזה היא לא כאל מקצוע אלא כמשהו שבא כבדרך אגב, ככה גם כל הספורט שלנו נראה.

אלכס מילר: ברגע שהמדינה תתחיל להתייחס לאנשים האלה כאל אנשי מקצוע, בסופו של דבר נגיע לזה עוד - כשהוא הולך ללשכת התעסוקה הוא יהיה רשום כמאמן ולא ישאלו אותו מה באמת המקצוע שלך; זה התחביב, מה המקצוע שלך?

אלכס מילר: אלה השאלות שהיום שואלים.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים להגדיר את זה.

יעקב פרידברג: ההגדרה כיום היא רחבה מאוד.

שירית שפיגלשטיין: היא רחבה מדי.

אלכס מילר: רבותי, ברור שגם משרד הספורט וגם אני וכל המציעים, בסופו של דבר הרעיון הוא להגיע למצב שאותם מאמנים שמתעסקים בצורה מקצועית באימון, הם יהיו מוסדרים בצורה מסודרת.

אלכס מילר: זה הרעיון.

מירב ישראלי: שאלה מה זה מקצועית.

יעקב פרידברג: אדוני, ההגדרה של מהו עיסוק מקצועי ומהו לא, זה בכלל לא ברור כעת.

יעקב פרידברג: עצם הרעיון שאתה מעלה וגם עולה בדברי ההסבר להצעה, כפי שהיא מנוסחת כעת, שמבקשת להסדיר עיסוק על מנת נאמר להרים את קרנם של המאמנים או את יכולותיהם מול המעסיק שלהם ודברים מהסוג הזה, כל כמה שהתכלית הזאת היא ראויה וצריך לנסות ולהגיע אליה, ספק אם מותר לעשות את זה בחקיקה שפוגעת בעיסוק.

אלכס מילר: מה זה פוגעת?

מירב ישראלי: עניין של תכליות.

מירב ישראלי: לאסור על בן אדם לעסוק בעיסוק ממטרות שהן לקדם את הספורט.

אלכס מילר: אם המדינה מחליטה שמי שצריך לעסוק בסוגיות מסוימות זה רק אנשים שיש להם הכשרה לכך, אז זוהי החלטה של המדינה.

שירית שפיגלשטיין: היא עדיין צריכה לעשות את זה בכפוף לחוק-יסוד כיוון שחוק-היסוד קובע שאפשר לפגוע בחופש העיסוק, ויש כאן פגיעה.

אלכס מילר: רבותי, בסופו של דבר אני מבטיח לכם שנגיע לנוסחה הכי טובה שיש, אבל הנושא הזה יוסדר.

אלכס מילר: אני מציע לכם שתתחילו לחשוב על אותם היבטים שאתם מעלים, שכאשר מדובר על דבר שהוא לא נראה משהו שיש לו השלכות מקצועיות, שזה לא משהו שניתן כביכול להצהיר עליו כמשהו שנראה כמקצועי, אבל בסופו של דבר יכולה להיות פה פגיעה באלה שאמורים לשלוח את הילדים או את עצמם כביכול להתאמן, ברגע שמדובר על הנושא הזה, חייבת להיות הסדרה.

אלכס מילר: כל עוד מדובר על התארגנויות ספונטניות – צריך גם להבין, שאנשים ידעו מה ההבדל בין משהו שהוא מקצועי לבין משהו שהוא ספונטני ואין בכך שום אחריות.

אלכס מילר: לא רק זאת.

אלכס מילר: דרך אגב, בכל קבוצה יש גם חוקים, ביטוח וכולי.

אלכס מילר: רבותי, זה לא שהעניין הזה כל כך פרוץ.

אלכס מילר: גם נושא הביטוח – נניח הורים שמארגנים קבוצה בשביל עצמם, אין להם מנגנונים של ביטוח לכל שחקן.

יעקב פרידברג: אפשר לחייב אותם בדברים הללו ואז להשיג בדיוק מה שאדוני רוצה להשיג, בלי לפגוע בעיסוק.

אלכס מילר: שוב אני אומר, יכול להיות, נבדוק גם איך המנגנון הזה עובד בנושא ביטוח של קבוצות.

אלכס מילר: אין בעיה, אפשר להגיע לנוסחה.

יעקב פרידברג: אני רק רוצה לסכם.

אלכס מילר: מה אתם רוצים להוסיף לדברי ההסבר?

שירית שפיגלשטיין: גם מבחינת היקף ההסדרה.

שירית שפיגלשטיין: ההסדרה גם קובעת פה מדרג של מאמנים.

אלכס מילר: זה הבסיס של החוק, על זה בכלל אין ויכוח.

אלכס מילר: לזה אני לא נכנס אפילו.

אלכס מילר: אתם יכולים לבוא ולדבר אתי לגבי מי זה יתפוס – על קבוצות כאלה או על איגוד כזה וכזה – אין בעיה, אבל מבחינת הדירוג זו היתה המטרה, אנחנו רוצים להגיע למה שקורה באירופה היום.

אלכס מילר: יש ארבע דרגות, אצלנו יש שתיים.

שירית שפיגלשטיין: אני מבינה, אדוני, אבל אם אנחנו שוב חוזרים להצדקה לאור חוק-יסוד: חופש העיסוק והתכלית שאנחנו רוצים להשיג בחקיקה, אני לא בטוחה שהתכליות של הגעה לסטנדרטים בין-לאומיים אלה תכליות שמצדיקות את הפגיעה בחופש העיסוק.

מירב ישראלי: אני מציעה שלגבי התכלית של העניין הזה גם אנשי הספורט יסבירו, הוועדה באמת צריכה להשתכנע בנושא הזה.

מירב ישראלי: צריך יהיה להסביר מה עומד מאחורי זה.

יעקב פרידברג: מה שאנחנו מנסים לומר, אדוני היושב-ראש, הוא שמאוד יכול להיות שאפשר להגיע להסדר האירופי בדרך שהיא לא בחקיקה ראשית של הכנסת.

אלכס מילר: בסדר, אין בעיה.

אלכס מילר: רבותי, אתה יודע כמה זמן אני נותן לזה?

אלכס מילר: קרוב לחצי שנה.

אלכס מילר: אפילו יותר, נכון?

מירב ישראלי: כן, יכול להיות שזה ייקח קצת יותר.

אלכס מילר: ב-4 בספטמבר הבחירות, אחרי כן חודש חגים, נגיד 45 יום, מכריזים על הממשלה.

מירב ישראלי: צריך להקים ועדות.

אלכס מילר: עד דצמבר יש לכם זמן.

יעקב פרידברג: אנחנו מאוד נשתדל לעמוד בזמנים.

אלכס מילר: בבקשה.

אלכס מילר: אתה יודע שאני גמיש.

יעקב פרידברג: אבל זה דורש עבודה מרובה שאנחנו כבר עושים ונמשיך לעשות עם משרד הספורט.

אלכס מילר: על זה משלמים לכם משכורת, על כך שתעבדו.

אלכס מילר: בשביל מה אנחנו כאן?

אלכס מילר: בבקשה.

אילן שי: עורך-דין אילן שי, משרד החינוך.

אילן שי: במסגרת הדיון בוועדת שרים היתה הסכמה שהמצב הקיים במשרד לגבי מערכת החינוך יישמר.

אילן שי: ראשית, קיים היום סעיף 16(ב), שמחריג הוראות חלק מהסעיפים בחוק ביחס למורי החינוך הגופני, אבל הסעיפים היום, בנוסח החדש, לא רלוונטיים וצריך, ככל שהתיקון יעבור, להפנות לסעיפים הרלוונטיים בתיקון, שזה סעיף 2ב רבתי.

אלכס מילר: זה טכני.

מירב ישראלי: צריך להתאים בסופו של תהליך את סעיף 16(ב) לחוק החדש.

אלכס מילר: אין בעיה.

אלכס מילר: מקובל.

אלכס מילר: בבקשה.

אברהם דואן: אברהם זוכמן, מפקח, מרכז, ממונה על החינוך הגופני במשרד החינוך.

אברהם דואן: אני מבקש, זו הזדמנות פז להכניס בתוך החקיקה, כפי שהיא נעשית, את הפרק או את המשפט או את המלים – איך שרוצים לקרוא את זה – של הגינות ומניעת אלימות.

אברהם דואן: היום, להכשיר מאמן, כשאין פרק ואין מילה אחת שעוסקת במניעת אלימות – וכאן כתובים תכנים – אני חושב שאנחנו נמשיך אותו דבר כפי שהיה עד היום.

אלכס מילר: בסדר, אנחנו נכניס את זה.

אלכס מילר: האם מתאים לכם בתכנים להכניס את זה?

שלמה סביה: בתוכנית ההכשרה המתוכננת שלנו יהיו נושאי ליבה בהכשרתו של המאמן, זה אחד הדברים שאברהם ציין כאן, אני מקבל את זה.

אלכס מילר: אבל התוכנית כפופה לשר, מחר יבוא שר אחר והוא יכול להוריד את זה.

שלמה סביה: לא.

שלמה סביה: התוכנית מתבצעת למעשה בשיתוף פעולה גם עם איגודי הספורט.

אלכס מילר: לא הבנת אותי.

אלכס מילר: אני אומר – אתה בנית עכשיו תוכנית הכשרה, היא כפופה למדיניות של שר.

אלכס מילר: מחר יבוא שר אחר, ירצה לבנות תוכנית הכשרה אחרת, וזה יכול לא להיות כלול שם.

שלמה סביה: לרזולוציה הזאת לא יורדים.

אלכס מילר: זה לא היום הראשון שלנו כאן, אנחנו יודעים איך הדברים עובדים.

אלכס מילר: אני מציע שגם את הנושא הזה נכניס לדברי ההסבר.

אברהם דואן: אפשר להכניס את זה ב- 2ד(א)(1), כמו שכתוב כאן: "תורת הענף, לימוד מדעי הענף וקורס עזרה ראשונה", לכתוב "מניעת אלימות בספורט", שיהיה כתוב ברחל בתך הקטנה.

אלכס מילר: אוקיי, בסדר גמור.

מירב ישראלי: אתה רוצה להוסיף את זה כבר עכשיו?

אלכס מילר: כן, אין בעיה.

אלכס מילר: זה דווקא חשוב לאור הדברים שאנחנו עוברים בזמן האחרון.

מירב ישראלי: האמת שיש גם חוק בעניין הזה.

אברהם דואן: מלמדים אותו בקורסי מאמנים.

מירב ישראלי: אני אומרת, מלמדים את הוראות החוק אז ילמדו גם את זה.

אלכס מילר: אין בעיה.

אלכס מילר: לאור האירועים שעברנו בשבועות האחרונים אני חושב שזה דווקא הכי מתבקש.

אלכס מילר: בבקשה.

רתם קמר: רתם קמר, סמנכ"ל ההתאחדות לכדורגל.

רתם קמר: קודם כול אני רוצה להגיד שאנחנו כהתאחדות מודעים ומברכים על רפורמה בתחום הזה.

רתם קמר: אנחנו חושבים שאכן יש הרבה בעיות בתחום האימון בישראל – גם באימון כדורגל, גם באימון במקומות אחרים – ואכן צריכה להיעשות רפורמה וחשיבה מחודשת כיצד איגודי הספורט, יחד עם עזרה – אם צריך גם עזרה חקיקתית – מבצעים איזושהי רפורמה ומגיעים לפתרונות ורוצים להגיע למקום שכולנו מצפים לו.

רתם קמר: זה קודם כול כאמירה כללית לגבי הצורך בשינוי.

רתם קמר: אנחנו עברנו על החוק.

רתם קמר: החוק בעצם הוכן על-ידי משרד הספורט בעבודה מעמיקה שהוא עשה, ונבדק בכל מיני פרמטרים, כל מיני מישורים.

אלכס מילר: טעות בסיסית.

אלכס מילר: החוק הוא של חברי הכנסת אלכס מילר, כרמל שאמה-הכהן ופניה קירשנבאום.

רתם קמר: כן, הוגש על-ידי האדונים הנכבדים, אבל אנחנו יודעים שזה יצא מבית מדרשו של משרד הספורט, כלומר הם אלה שהכינו, איתם היינו בדין ודברים ודיברנו.

אלכס מילר: אנחנו הכנו את החוק, משרד הספורט ישב אתנו לפני שבכלל התחילו לשבת אתכם.

אלכס מילר: אחרי שאנחנו הגענו להסכמות על המדיניות בחוק, משרד הספורט התחיל לעסוק בדברים שלהם.

אלכס מילר: אני יכול להגיד לך שאנחנו התחלנו את הסוגיה הזאת עם ד"ר שפר לפני קרוב לשלוש ומשהו שנים.

אלכס מילר: ברגע שנכנסנו לכנסת השמונה-עשרה, הסוגיה הזאת עלתה, התחלנו לעבוד לאט-לאט, עם התייעצויות, עם מכתבים.

אלכס מילר: ברגע שהגענו לישורת של החוק הזה, משרד הספורט כמובן התחיל לבנות את זה בצורה כזאת שגם ניתן יהיה לעבוד איתם.

רתם קמר: לצערי הרב, אנחנו בכל אופן לא היינו חלק מהתהליך עצמו.

רתם קמר: אני מדבר פה בשם ההתאחדות לכדורגל, אבל לפי דעתי הדבר הזה יעלה גם עם איגודי ספורט אחרים.

רתם קמר: אני לא יודע למה הם לא הוזמנו לישיבה הזאת.

יהודית גידלי: הוזמנו, רק לא הגיעו.

שלמה סביה: סליחה, נמצא פה נציג איגוד הכדורסל, ישבו אתנו.

רתם קמר: סליחה, אני מצטער.

רתם קמר: אני לוקח את הדברים חזרה.

שלמה סביה: גם התאחדות הכדורגל קיבלו הודעה לפני חצי שנה.

אלכס מילר: זה בסדר.

רתם קמר: אנחנו ישבנו עם ד"ר אורי שפר וביקשנו להיפגש יחד עם המחלקה המשפטית שלנו.

רתם קמר: צריך להבין – אנחנו כהתאחדות לכדורגל כפופים לגופים הבין-לאומיים.

רתם קמר: כיום הגופים הבין-לאומיים מכתיבים לנו, כהתאחדות לכדורגל ומאמני הכדורגל, את התכנים, ואני מדבר בשלב ראשון רק על התכנים המקצועיים שמגיעים לנו מהגופים הבין-לאומיים.

רתם קמר: מחייבים אותנו לבדוק בתוכניות שאכן התכנים המקצועיים האלה מיושמים הלכה למעשה במדינה, כתנאי.

רתם קמר: אגב, כתנאי להשתתפות בסופו של דבר של אותן קבוצות במפעלים אירופיים, המאמנים עצמם צריכים לעבור את ההכשרות ואת ההסמכות של ההתאחדות לכדורגל.

רתם קמר: כפי שאני רואה זאת, חייב להיות פה שילוב ידיים של האיגודים, של התאחדות הכדורגל יחד עם משרד הספורט, בטח ובטח בכל הצד המקצועי.

רתם קמר: כשאנחנו עוברים על החקיקה עצמה אנחנו לא רואים את האיגודים מופיעים שם.

רתם קמר: יש איזו ועדה עליונה שמוקמת - - -

אלכס מילר: אדוני, אתה הרי מבין שמצד אחד, פעם אתם מגיעים ומבקשים להיות בפנים, פעם אתם מגיעים ואומרים – למה שבכלל תנסו איכשהו לשלב אותנו, אנחנו עמותות פרטיות ואל תיגעו בנו.

אלכס מילר: אז תחליטו.

אלכס מילר: או שאתם רוצים להיות חלק מהמנגנונים שאנחנו קובעים בחקיקה, אל תתפלאו שאנחנו פה נעשה את הדיונים על כל הסוגיות של מינהלת הליגה, על כל הדברים שקשורים למה שהיה לנו פה בתקופה האחרונה.

אלכס מילר: תבחרו באיזה צד אתם נמצאים.

אלכס מילר: אני, אין לי בעיה שכל מה שקשור לסוגיה של הדרכה וכל מה שקשור למנגנון מתן ההסמכות וכולי – כמובן כל איגוד ואיגוד בתחום המקצועי שלו – זה חייב להיות מקצועי ומשולב, אין שום בעיה עם זה.

אלכס מילר: אין שום בעיה עם זה, אבל שוב, זה חלק מהמציאות.

אלכס מילר: אף אחד לא מנסה להוציא אתכם לגמרי החוצה ולהגיד שאתם בכלל לא פרמטר.

אלכס מילר: אני בטוח שמשרד הספורט לא יכול לעשות את הדבר הזה בלי האיגודים, זה לא ריאלי.

אלכס מילר: בסופו של דבר מה שאנחנו רוצים לעשות זה להביא את המעמד, את הסטטוס, את הכבוד לאותם מאמנים שנמצאים היום במערכת.

אלכס מילר: אני חושב שהבעיה היא לא ב-20% של הליגות המקצועיות – לפחות אצלכם, בכדורסל – הבעיה היא ב-80% האחרים של כל מי שלא נמצא שם.

אלכס מילר: שם הבעיה.

אלכס מילר: ההתייחסות למאמנים, המעמד שלהם בתוך החברה, בתוך ההסדרה המקצועית שלהם, זה מאוד בעייתי.

אלכס מילר: צריך להבין שלאנשים האלה לא מתייחסים כאל אנשים שנמצאים בעיסוק מקצועי.

אלכס מילר: מתייחסים אליהם כאילו הם מתעסקים בתחביב, אימון פעמיים בשבוע.

רתם קמר: אני חושב שבהיבט הזה, בהחלט ההתאחדות לכדורגל היא שותפה ופרטנרית למהלך כזה.

רתם קמר: אנחנו מודעים לבעייתיות של מקצוע המאמן במדינת ישראל, אנחנו מודעים לבעייתיות של המאמנים בליגות הנמוכות, גם בליגות המקצועניות יש מה לשפר, כלומר אנחנו נמצאים פה בהחלט לעשות רפורמה ולחשוב על הפתרונות – אם צריך, יחד עם משרד הספורט, יחד עם איגודי מאמנים, יחד עם הגופים המקצועיים.

רתם קמר: מה שאנחנו חושבים, שהמעמד המקצועי של האיגודים כגוף שמנחה מקצועית, חייב להופיע בחקיקה, צריך לתת להם את הסמכויות בחקיקה.

אלכס מילר: של מי?

אלכס מילר: של המאמנים?

רתם קמר: לאיגודים המקצועיים.

רתם קמר: האיגודים המקצועיים, הם צריכים להיות האוטוריטה המקצועית בכל מה שקשור לתכנים.

אלכס מילר: אגיד לך איפה הבעיה שלי.

אלכס מילר: הבעיה שלי שכביכול אתה המעסיק.

רתם קמר: לא, למה אני מעסיק?

אלכס מילר: למה?

אלכס מילר: ההתאחדות זה המעסיק.

רתם קמר: הקבוצות מעסיקות.

קריאות: הקבוצות.

אלכס מילר: אם היה לי פה איגוד של מאמנים, הייתי שוקל – איגוד המאמנים, הגופים שמייצגים את המאמנים, להיות חלק מכל ממנגנוני קבלת ההחלטות.

אלכס מילר: יש לי בעיה לדוגמה, אם אני בא ועוסק במעמד המורה, שמי שבעצם יקבע יהיה משרד החינוך ולא ההסתדרות וארגון המורים.

רתם קמר: יש איגודי מאמנים.

אלכס מילר: כן, אבל זה רק לכם ו - - -

מירב ישראלי: צריך באמת להבחין.

מירב ישראלי: צריך להבחין בין הסמכה שהיא וולונטרית והיא נעשית במסגרת הענפים וכולי, לבין כשאנחנו עוברים – וזה מה שאנחנו עושים פה – לרישוי ופיקוח מסודר.

מירב ישראלי: רישוי ופיקוח זה תפקיד שלטוני, זה משהו שצריך להישאר בגדר המדינה.

מירב ישראלי: אפשר לעשות התייעצויות, אבל זה בלב הסמכויות, זה בדיוק העניין.

אלכס מילר: תיכף נשמע איך משרד הספורט רואים זאת.

רתם קמר: לא סיימתי, יש לי עוד כמה דברים שהם מאוד משמעותיים וחשובים מבחינתנו.

רתם קמר: קודם כול אני בא ואומר – אני חושב שצריכה להיות הידברות.

רתם קמר: מה שאני שומע פה, עם כל הכבוד לאנשים, ההצעה עדיין לא בשלה.

רתם קמר: היא לא בשלה עדיין, עדיין לא הסתיימו כל הדיונים וסיעורי המוחות.

רתם קמר: אנחנו ביקשנו להיפגש ולהסביר את עמדתנו.

רתם קמר: כמו שאמרתי, יש לנו את הגופים הבין-לאומיים שמכתיבים לנו, ואני חושב שאלה דברים שצריכים לבוא לידי ביטוי בחקיקה ולקבל התייחסות כי כיום החקיקה לא מתייחסת לפן ולתכנים המקצועיים.

רתם קמר: מילה אחרונה.

רתם קמר: אני חייב להגיד את זה, ויסלח לי אדוני, אבל היום זה יום שבו מתפזרת הכנסת כנראה, ואני חושב שחקיקה כזאת משמעותית, כשאין דיון יחד עם חברי כנסת אחרים, כשאין דיון מלא עם כל הצדדים, אני חושב שזה קצת מוקדם להביא את זה.

רתם קמר: יש פה רצון להחיל על המהלך הזה דין רציפות, אין לנו שום כוונה "לקבור" את המהלך הזה, אנחנו בהחלט חושבים שצריך לעשות רפורמה.

רתם קמר: אני חושב שהעיתוי הנוכחי וההצעה הזאת כמו שהיא מובאת, היא עדיין לא בשלה לבוא לקריאה ראשונה.

רתם קמר: אני אומר את זה לאדוני, אני מקווה שדעתנו תישמע.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: בבקשה.

פיני קינן קינסטליך: פיני קינן קינסטליך, מנהל אגף ההדרכה בהתאחדות לכדורגל.

פיני קינן קינסטליך: אני בוגר המכללה לחינוך גופני, מרצה שם, אני בהתאחדות לכדורגל כבר למעלה מ-20 שנה, חמש שנים בתפקיד מנהל אגף ההדרכה.

פיני קינן קינסטליך: בשנת 2005, לפי דרישת UEFA, החלו הקורסים למדריכים, מאמנים ופְּרוֹ, להיערך בהתאחדות לכדורגל, בהתאם לדרישת UEFA.

פיני קינן קינסטליך: דרך אגב, מדי שלוש שנים באים לפה – כל שנה באים נציגים מ-UEFA לבחון ולראות האם ההתאחדות יכולה להמשיך הלאה.

פיני קינן קינסטליך: לפני שנה היה פה נציג UEFA, איפשר שלוש שנים נוספות, כלומר ההתאחדות לכדורגל היא היחידה מטעם UEFA שיכולה להכשיר מאמנים.

פיני קינן קינסטליך: לפני כן אני רוצה להגיד שאני מכבד חוק.

פיני קינן קינסטליך: UEFA ו-FIFA לא מכירים בשום גוף אחר הרשאי לעסוק בהכשרת מאמנים.

פיני קינן קינסטליך: הקורסים לכדורגל נערכים לפי תוכנית הלימודים של UEFA, שאני דרך אגב העברתי אותה בזמנו גם למינהל הספורט.

פיני קינן קינסטליך: אנחנו מנפיקים גם את התעודות.

פיני קינן קינסטליך: התעודות שאנחנו מנפיקים אלה תעודות ש-UEFA מאשרת לנו אותן.

פיני קינן קינסטליך: בלי התעודות האלה, אף אחד שמסיים את הקורס לא יכול לעבוד בשום מסגרת של UEFA, כלומר UEFA צריכה לאשר את התעודות הללו.

שלמה סביה: של UEFA.

פיני קינן קינסטליך: של UEFA, כן.

פיני קינן קינסטליך: פה אני ניגש לנקודה הכי קריטית, וכאיש חינוך זה כואב לי.

פיני קינן קינסטליך: הקורסים מדריכים ומארחים במוסדות המפוזרים בכל רחבי המדינה, להתאחדות אין שליטה עליהם.

פיני קינן קינסטליך: אני רוצה להגיד לכם שזה הפך להיות לזילות.

פיני קינן קינסטליך: מנפיקים תעודות – ושלמה סביה, ידידי, יודע טוב את הדברים.

פיני קינן קינסטליך: הדברים האלה הם בדמנו מכיוון שהמאמנים האלה שיוצאים הם אחרי כן צריכים להדריך, לאמן, ואוי ואבוי לנו שכזה דבר קיים.

פיני קינן קינסטליך: לבסוף, אני רוצה להגיד שיש לי שיתוף פעולה מלא עם מינהל הספורט, אני מכבד את הדברים, אבל לשנות, כמו שאמר הסמנכ"ל, חייבים לשבת על המדוכה לגבי הדברים האלה ולסגור את הדברים לפני שזה יוצא כחוק.

פיני קינן קינסטליך: תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: משרד הספורט, בבקשה.

שלמה סביה: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו כאן.

שלמה סביה: אל"ף, אני מברך ואני מסכים עם כל מילה שאמרו מר פיני וגם רתם, אבל פיני, אני חושב שהחוק הזה בדיוק בא להסדיר את הדברים שאותם ציינת כאן.

שלמה סביה: החוק הזה בא לעצור את כל ההפקרות שמתחוללת היום בשטח עם מתן תעודות, אני קורא לזה ללא פיקוח והשגחה של אחד מהגורמים הללו.

שלמה סביה: לפני חצי שנה שלחנו מכתב לכל איגודי הספורט בישראל, עד היום ישבנו עם 52 איגודי ספורט, בהתייעצות עם כל איגוד ואיגוד, נתנו לאיגוד את המנדט לבוא ולקבוע, להתאים את הרמות למה שטוב לו בארץ, לא כפינו שום דבר.

שלמה סביה: ההתאחדות לכדורגל עד לפני שבועיים לא נענתה לפנייתנו.

רתם קמר: זה לא נכון.

רתם קמר: זה בפירוש לא נכון.

שלמה סביה: סליחה, אני לא הפרעתי.

שלמה סביה: לפני שבועיים קיבלנו בקשה מההתאחדות לפנות לפיני, לתאם פגישה, קבענו ב-29 בחודש לקיים התייעצות עם ההתאחדות לכדורגל.

שלמה סביה: יכולנו את ההתייעצות אתם לסיים מזמן.

שלמה סביה: אבל, אני מברך, יש לנו פגישה איתם, נתייעץ איתם לגבי ההתאמה של ארבע הדרגות.

שלמה סביה: אנחנו ערים ורגישים לנושא של דרישות UEFA.

שלמה סביה: אני חושב שדרישות UEFA יכולות בדיוק להתאים לארבע דרגות שלנו.

שלמה סביה: אנחנו נשב בישיבה איתם ב-29 בחודש ונסגור את הנושא הזה איתם.

שלמה סביה: תוכנית ההכשרה ש-UEFA מכתיבה להתאחדות הכדורגל, אנחנו בהחלט נאמץ אותה, עם תוספות שהמדינה חושבת שמאמן בישראל צריך לקבל.

שלמה סביה: התוכנית של UEFA יכולה להוות תוכנית מינימום, אבל היא לא יכולה להוות תוכנית אבסולוטית וזהו זה, יש גם למדינה משהו לומר בתחום הכשרת המאמנים.

שלמה סביה: הסמכת המאמנים – עד היום לא היתה דריסת רגל לאיגודים בנושא הסמכה - פיני העלה כאן נקודה מאוד כואבת, זה נכון.

שלמה סביה: המטרה שלנו – וזה אחד הדברים בהתייעצות עם משרד המשפטים – איך אנחנו משלבים את האיגודים בהסמכה במתן הרישיון לחניך שלומד באותו מוסד, כי נכון להיום כפי שאמר פיני, מוסד מקבל את האישור מהשרה, הוא זה שמלמד והוא זה שנותן תעודה.

שלמה סביה: אין אף אחד שמבקר האם איכות המאמן בסיום הלימוד שלו מתאימה לציפיות של האיגוד.

שלמה סביה: אנחנו רוצים שנציגים מההתאחדות הם אלה שיבחנו בסופו של תהליך ויסמיכו - אנחנו ניתן את הרישיון – את אותם מאמנים.

רתם קמר: אבל זה לא מופיע בחוק.

מירב ישראלי: אני לא בטוחה שזה נכון לעשות את זה.

שלמה סביה: אני חושב שהתהליך הזה הוא מאוד מבורך ובא בסופו של דבר לענות על המון בעיות שהעליתם כאן.

שלמה סביה: משרד המשפטים בא ואמר – עדיין לא גיבשנו את המנגנון של הפיקוח והבקרה, איך אנחנו עושים את זה, אבל בהחלט זו אחת מהנקודות החשובות ביותר לגבי השינוי המהותי בחוק.

שלמה סביה: אני חושב שלכל ההערות שהערתם כאן יש גם מענה במסגרת החוק וגם במסגרת התיקונים שאנחנו נעשה אותם, ואני מציע שב-29 בחודש נשב ותקבלו גם תשובות לדברים הנוספים.

פיני קינן קינסטליך: יש לי ספר שלם - - -

אלכס מילר: סליחה.

אלכס מילר: איגוד הכדורסל, בבקשה.

יול ברדוש: שלום, בוקר טוב לאדוני היושב-ראש ולוועדה.

יול ברדוש: אני יול ברדוש, מנכ"ל ארגון מאמני הכדורסל בישראל.

יול ברדוש: אני עורך-דין במקצועי, אני מאמן במקצועי, אני מרצה לספורט ומשפט במכללה האקדמית בווינגייט, הרציתי קודם באוניברסיטת בן-גוריון בנושא חוק הספורט.

יול ברדוש: אני חושב שאני יכול להגיד בצורה, תסלחו לי, קצת שחצנית, שאני מומחה לחוק הזה.

יול ברדוש: אני מבין את המשמעויות שלו, אני מבין אותן לא רק במובן התיאורטי אלא גם במובן הפרקטי.

יול ברדוש: קודם כול, אדוני היושב-ראש, אני חושב שהיוזמה שלך ושל חברי הכנסת שאמה וקירשנבאום היא יוזמה יוצאת מגדר הרגיל, מעולה – אם יורשה לי אפילו להגיד – מכיוון שהיא סוף כל סוף מכניסה לתלם של סדר את הנושא של הסדרת מעמדם של מאמני הספורט במדינת ישראל.

יול ברדוש: אני אומנם מתייחס לזה רק מהפן של הכדורסל ואני לא אכנס לפן של הכדורגל מכיוון שאני לא מתיימר לדעת מה קורה בתחום הכדורגל אלא אני יותר מתועל לעניין הכדורסל, אבל אני יכול להגיד לכם דבר אחד.

יול ברדוש: היום ישנם כ-1,400–1,500 מאמני כדורסל / מדריכי כדורסל – זה תלוי איזה מדרג – במדינת ישראל, מתוכם כ-1,100–1,200 פעילים.

יול ברדוש: המאמנים האלה, רובם – ואתם יכולים לקחת פשוט את הליגות הבכירות במדינת ישראל, יש לנו בסך הכול בכל ליגה 10–12 קבוצות, תכפילו את זה ב-2, כלומר 24 מאמנים, תכפילו את זה בשתי ליגות, 48 מאמנים, עוד ליגה אחת מקסימום, אלה המאמנים שמאמנים אנשים מבוגרים.

יול ברדוש: מנקודה זו ואילך הכול זה בני נוער – זה חינוך, רבותי.

יול ברדוש: ופה אנחנו בוועדת החינוך, לא רק בוועדת התרבות והספורט.

יול ברדוש: ולכן אני חושב שקודם כול, הנושא שמשרד המשפטים כל כך הזדעק עליו שהוא נושא של פגיעה בחופש העיסוק, דווקא בנושא שבו מדובר על חינוך בני נוער זאת הנקודה שבה צריך לשים את הדגש, והמדרג הוא נכון והוא מחויב.

יול ברדוש: יתרה מזאת, ועל זה חברי שלמה סביה ואני נמצאים כרגע באיזשהן מחשבות, כי אמרתי לו: הרי האבסורד אצלנו במדינת ישראל הוא שמי שגומר קורס מדריכים, והוא בקושי בן 17, בא להדריך את הילדים עד גיל 16, כלומר מאמן עם הדרגה הכי נמוכה וההכשרה הכי נמוכה, הוא זה שמדריך היום את בני הנוער שלנו.

יול ברדוש: זה יותר גרוע – תסלחו לי על ההשוואה, ושאף אחד לא ייפגע – מאותו מ"כ שגמר אתמול קורס מ"כים וכבר היום הוא מפקד על הכיתה שלו.

יול ברדוש: לכן, הדברים האלה לדעתי הם מחויבי מציאות, ואני מאוד מאוד מברך עליהם.

יול ברדוש: אני הגשתי מסמך מסודר שמונח לפניכם, בעל שני עמודים, שבו הכנסתי לכל סעיף וסעיף התייחסות עניינית, אני מבקש שתעברו עליו, אני לא חושב שיש צורך לעבור על כך עכשיו – אם אתם רוצים אשמח כמובן לעבור על זה.

אלכס מילר: יש פה דברים שהם תוספות לחוק, שלא מופיעים כרגע?

יול ברדוש: כן, בהחלט.

יול ברדוש: הם תיקונים לסעיפים שמופיעים בחוק.

אלכס מילר: תיקונים לסעיפים – אין בעיה.

אלכס מילר: תוספות, דברים חדשים.

יול ברדוש: תוספות, אני אסביר את המהות – על זה אני כן רוצה להתמקד, ברשותכם.

יול ברדוש: חלק מהתוספות, כמעט רובן, מכניסות בחשבון את מעמד ארגון המאמנים כמישהו שצריך להתייעץ איתו בכל מיני סיטואציות.

יול ברדוש: יש בחוק לפחות שש עד שבע סיטואציות שבהן מתייעצים עם האיגודים.

יול ברדוש: צריך גם להתייעץ עם ארגוני המאמנים, ואני אסביר לכם למה.

אלכס מילר: לפני שאתה מסביר.

אלכס מילר: אנחנו נכניס לדברי ההסבר את כל ההתייחסות לסוגיה של הארגונים המייצגים – נראה לי שאת זה יש לכם רק בכדורסל ובכדורגל, בכל השאר אין.

יול ברדוש: נכון.

קריאות: - - -

יול ברדוש: שלמה אומר לי שבתיקון החדש יש התייחסות לנקודה הזאת בסעיף אחד לפחות.

יול ברדוש: לצערי הרב, לא ראיתי את זה, לא יכולתי להתייחס.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: אנחנו נשב, נתייחס בצורה מקצועית לכל דבר.

יול ברדוש: בסדר גמור.

יול ברדוש: אני רוצה להסביר לכם דבר נוסף, זה דווקא נוגע לאדון זוכמן שנמצא כאן לשמאלי.

יול ברדוש: מאמני הכדורסל הם חלק מהחינוך המשלים במדינת ישראל, שזה יהיה ברור.

יול ברדוש: יש לי בן שמשחק כדורסל, אני יודע בדיוק איך הוא מסתכל על המאמן שלו, מה הוא לומד ממנו, לטוב ולרע.

יול ברדוש: לכן, במסגרת הנושא של הכשרת מאמנים צריך קודם כול לעשות הקפדה – וכאן אני מתחבר למה שאמרו החברים מההתאחדות לכדורגל – שהריבוי הזה של אקדמיות, נקרא לזה, או מכללות, שהן באות תחת ההגנה של מה שנקרא החופש האקדמי / חופש העיסוק וחופש ההכשרה, וכו' וכו', גרם – ותסלחו לי על המילה הבוטה – לתוהו ובוהו מוחלט.

יול ברדוש: חלק מהאיגודים, ופה אני בא בטענה גם לאיגודים וגם להתאחדויות, יש להם במידה מסוימת אינטרס בעניין הזה.

יול ברדוש: למה?

יול ברדוש: מכיוון שמה שקורה שאלה שיושבים באיגודים, בהתאחדויות, ומרכיבים אותם, את ההנהלות שלהם, שהם בעצם נציגי הקבוצות שמשחקות בליגות השונות, רוצים לקבל מאמנים זולים.

יול ברדוש: ברגע שהם מקבלים יותר ויותר ויותר ומציפים את המקצוע במאמנים ברמה נחותה ונמוכה, יורד המחיר של העסקת המאמן, ויצא טוב כיוון שבמסגרת התקציב בואו נביא עוד שחקן במקום שנביא מאמן טוב.

יול ברדוש: הדברים האלה, יש להם היום ביטוי בשטח, אני מרגיש אותם בכדורסל ואני בטוח שהחברים שלי בכדורגל יוכלו להגיד את אותו דבר.

יול ברדוש: בסופו של דבר, החוק הזה כפי שהוא, יביא לכך שיהיו מאמנים יותר מקצועיים, יגרום לכך שיהיה להם מעמד מקצועי כמו שחבר הכנסת, יושב-ראש הוועדה הנכבדה, אמר את הדברים כי זה דבר חשוב, כי המעמד של המאמן הוא לא שונה ממעמדו של מורה.

יול ברדוש: שלא יהיה לכם ספק – בואו נאמר לא מורה, אבל מחנך – כיוון שבסופו של דבר אנחנו אחר הצהרים שולחים את הילדים לשם, הם חשופים להתייחסות של המאמנים.

יול ברדוש: אני מזמין אתכם לבוא למשחקים ברמות של ילדים, קצ"ל, נוער, אתם תראו חלק מהמאמנים, ואתם תגידו לי - יול, איך הוא נעשה מאמן, ואני לא אוכל לתת לכם תשובה על כך.

יול ברדוש: במסגרת ארגון המאמנים אנחנו איגוד מקצועי, תרתי משמע.

יול ברדוש: איגוד בכך שאנחנו מגנים על הזכויות, אומנם של המאמנים, מחד גיסא; אבל מאידך גיסא, אנחנו גם דואגים לרמתם המקצועית.

יול ברדוש: אנחנו כל הזמן, כל הזמן, עושים השתלמויות מקצועיות – אנחנו עושים לפחות עשר השתלמויות מקצועיות בשנה.

יול ברדוש: הבעיה שלנו היא שאנחנו לא יכולים לאכוף על המאמנים לבוא לשם, ואני חושב שאולי את זה גם שווה להסדיר בחקיקה.

יול ברדוש: לבוא ולהגיד, כמו שזה מופיע כרגע, ראיתי מבחינת ההצעה, ואני חושב שזה נכון – ולא להוציא את זה החוצה – שיש חיוב לעשות השתלמות מדי פעם בפעם.

יול ברדוש: מה שקורה, כמו בכל מקצוע, ישנם חידושים, ישנם שינויים, וחוץ מזה כמו שעכשיו למשל נתקלנו לצערי הרב בשנה האחרונה דווקא בכדורגל – תופעות התפרצות של אלימות, שמעורבים בהן מאמנים – אני מאמין שבמסגרת השתלמויות אנחנו נטמיע גם חינוך למאמנים האלה איך לנהוג במצבים, איך להתנהג, מה להגיד, מה לא להגיד, איך להגיב, איך לפתור בעיות, יכול מאוד להיות שאנחנו לא נידרדר לסיטואציות כמו שהיו, אני מאוד מקווה.

יול ברדוש: אני חושב שבזה באופן כללי סיכמתי את הדברים.

יול ברדוש: אני רק רוצה לגבי UEFA להגיד דבר אחד.

יול ברדוש: אני לא מזלזל ב-UEFA ואני לא מזלזל בכדורגל, חס וחלילה, אני גם איש ספורט, אבל יש לי תחושה כל הזמן שב-UEFA – וגם כך היה בתקופתו כשהוצע החוק המפורסם שקראו לו חוק בוסמן, אני זוכר טוב טוב את הפרשה הזאת – שיש תמיד ניסיון של ארגוני הספורט הבין-לאומיים לפגוע בריבונות של מדינות, וכאן אני נעמד על שתי הרגליים כי ריבונותה של מדינת ישראל לחקיקה מסודרת בתחום שהוא בטיפול של בני הנוער שלה, כלומר החינוך של בני הנוער שלה, זה בא במיוחד דרך הספורט, זה דבר שהוא ממעלה ראשונה, ובטח יכול לכמת את חוק-היסוד או את אותה פסקה הקטנה בחוק-היסוד שמדברת על חופש העיסוק.

יול ברדוש: תודה רבה.

פיני קינן קינסטליך: מה זה פוגע בריבונות?

אלכס מילר: סליחה.

יול ברדוש: זו דעתי.

אלכס מילר: רבותי, מה בנוגע לדברי ההסבר?

יעקב פרידברג: אני צריך לצאת, יש ישיבה בוועדת הכספים בנושא שמאוד קרוב ללבך, אני צריך להשתתף בה.

מירב ישראלי: בנושא מרוצי סוסים.

יעקב פרידברג: אני ארצה לפרט מה אנחנו מבקשים שיוסף לדברי ההסבר.

יעקב פרידברג: לפני שאמנה רשימה קצרה, חשוב לי מאוד לומר שבמידה שאכן תוחל רציפות על ההצעה הזאת, כמו שוועדת השרים החליטה, יש עוד הרבה שלבים לעבור אבל כמובן הדברים ייעשו בהסכמה כפי שהם נעשו עד עכשיו.

יעקב פרידברג: לעצם העניין, חשוב מאוד להתייחס בהמשך למבנה המנגנון הפיקוחי.

אלכס מילר: האם זה יכול להיות "נושא חדש", שאתם רוצים להוסיף?

יעקב פרידברג: לא, לא.

אלכס מילר: זה קיים.

יעקב פרידברג: אני אומר, אלה דברים שהם כרגע לא בשלים בכלל וצריך לעבות אותם ולהבשיל אותם.

אלכס מילר: אוקיי.

יעקב פרידברג: נושא המנגנון הפיקוחי, האם הוא תוך-ממשלתי או חוץ-ממשלתי – זה דורש ליבון.

יעקב פרידברג: כמובן צריך להתייחס לתוספות שהן לב החוק הזה, וכרגע הן חסרות – הזהות של איזה ענפים יהיו בפנים ואיזה ענפים יהיו בחוץ, זה מאוד רלוונטי לשאלה האם הכרחי להסדיר את אותו ענף או לא.

יול ברדוש: אבל יש כיום תוספות במשך עשרות שנים, מ-1950 ומשהו - - -

יעקב פרידברג: כן, אמר לי חברנו שלמה שאין כוונה לקחת את התוספות הקיימות.

מירב ישראלי: כרגע בחוק הזה הן ריקות.

יעקב פרידברג: יש צורך לציין שכל ההסדר הזה כולו צריך להיעשות תוך פגיעה מינימלית ככל הניתן, ומידתית, בחופש העיסוק.

יעקב פרידברג: למרות מה שאמר הדובר לפניי, לא מדובר בסעיף קטן אלא בחוק-יסוד של מדינת ישראל, גם בהתייחס למוסדות המוכרים עצמם, שגם בעצם פוגעים בחופש העיסוק שלהם בכך שאותו גוף מפקח שיוקם, יאמר להם איזה הכשרות לקיים ומתי.

אלכס מילר: ברגע שאתה מסדיר את הנושא הזה, גם כל העניין של הכשרת מורים – היה פעם נהוג להכשיר מורים בצורה א', היום זה הפך לדבר אחר לגמרי.

אלכס מילר: השאיפה היא שזה יהיה כמה שיותר אקדמי, וכו'.

יעקב פרידברג: אבל אדוני, היות שכידוע לך אני גם עוסק בחינוך בתפקידי במשרד המשפטים, הדוגמאות שניתנות כאן מתחום החינוך הן דווקא לא ממש מסייעות לעניין כאן, כי דווקא תחום ההוראה בישראל לא מוסדר בחקיקה ראשית, ודאי לא דרגות של מורים, אין חוק ראשי שמסדיר את מעמדו של המורה בישראל.

שירית שפיגלשטיין: אין רישיון להיות מורה.

יעקב פרידברג: רוצים אולי שיהיה, אבל אין עדיין.

יעקב פרידברג: אין רישיון להוראה.

אלכס מילר: עזבו כרגע את המורים.

יעקב פרידברג: הדוגמה פשוט צריכה להיות מדויקת.

יול ברדוש: אין רישיון הוראה?

קריאה: יש רישיון הוראה, לא בחקיקה ראשית.

אלכס מילר: אני הגשתי הצעת חוק להסדרת מעמד המנהל, עד היום לא מופיע בשום מקום מיהו מנהל.

אלכס מילר: כתוב – מורה פלוס סמכויות.

אלכס מילר: הגשנו הצעת חוק, יש הפניות, הכול קיים.

אלכס מילר: הדרגות האלה זה דבר מינימלי, זה משהו שכבר היינו צריכים לעשות מזמן.

יעקב פרידברג: אין לנו שום התנגדות לאימוץ הדגם הזה של דרגות, הוא דווקא נראה מצוין ונשמע מצוין, השאלה אם צריך לעשות אותו בחקיקה ראשית.

יעקב פרידברג: אשלים נקודה אחת אחרונה.

יעקב פרידברג: במידה שכן יוחלט לעשות את זה, זה צריך להיעשות תוך הקפדה על פגיעה מינימילית, כאמור, בחוק-יסוד: חופש העיסוק, ושהתכליות יהיו ראויות על-פי המבחנים של החוק הזה.

יעקב פרידברג: למשל, סטטוס של מאמנים, מעמדם כעובדים, זה בוודאי לא דבר שניתן להסדיר אותו בחקיקה.

יעקב פרידברג: יש המון דרכים אחרות להסדיר את זה – בהסכמים קיבוציים, בדרכים אחרות – אבל לא בחקיקה ראשית.

יול ברדוש: סליחה, פה לא הבנתי אותך.

יול ברדוש: אתה יכול להסביר?

יול ברדוש: לא הבנתי את המשפט האחרון.

יעקב פרידברג: אני אומר שהסדרת מעמד מקצועי, סטטוס – האם הבוס יכבד או לא יכבד, האם אפשר יהיה לעלות בדרגות, האם אפשר יהיה לקבל תנאים פנסיוניים או תנאים אחרים - - -

מירב ישראלי: יחסי עבודה, הוא מתכוון.

יעקב פרידברג: יחסי עבודה.

יול ברדוש: אתה מדבר על תנאי העבודה, תנאי העסקה, לא מעמד מבחינת מה מותר לו, מה אסור לו לעשות.

יעקב פרידברג: כן, לזה אני מתכוון.

רתם קמר: מה לגבי תכנים מקצועיים?

רתם קמר: צריכה להיות פה איזושהי התייחסות לתכנים עצמם.

רתם קמר: הרי בסופו של דבר, כמו שאתה רואה את זה בחוק, אין שום מעמד לאיגודים עצמם בכל מה שקשור לתכנים המקצועיים.

רתם קמר: זה לא מופיע בחוק.

יעקב פרידברג: כשאנחנו מדברים על ההסדרה של המנגנון הפיקוחי, אחד הפתרונות - - -

רתם קמר: כפי שהיועצת המשפטית אמרה, יש הבדל בין נושא של הסמכה ופיקוח לבין התכנים המקצועיים.

רתם קמר: בתכנים המקצועיים, מעבר להשלכה של הגופים הבין-לאומיים, אני חושב שהאיגודים עצמם, להם בסופו של דבר יש את הידע והמומחיות המקצועית.

יעקב פרידברג: עד כמה שאני קראתי את הצעת החוק - - -

רתם קמר: אין פה התייחסות לזה.

יעקב פרידברג: יש התייחסות, והכוונה היא גם להכניס יותר.

רתם קמר: יש ועדה שאין בה אפילו נציגים.

רתם קמר: הוועדה מורכבת מנציגים רק ממשרד הספורט.

מירב כהן: אפשר להתייעץ עם האיגודים.

רתם קמר: לא להתייעץ.

רתם קמר: להיות חברים בוועדה.

שלמה סביה: רתם, אני אתך.

שלמה סביה: לאור ההערה שלך, בסעיף 2ד.

שלמה סביה: תנאים לקבלת הכרה במוסד, בסעיף קטן (1) תוכניות הלימודים של הקורס, אני אציע להוסיף כאן שתוכנית הלימודים תתבצע בהתייעצות עם איגודי הספורט.

רתם קמר: אבל זה לא רק התייעצות.

רתם קמר: הם צריכים להיות חלק מהוועדה עצמה, למה בהתייעצות?

יול ברדוש: סליחה, יש כאן שני דברים שכדאי לזכור.

יול ברדוש: יש מה שהמדינה דורשת, היא אומרת – אני שמה את רף המינימום.

יול ברדוש: זה רף המינימום.

יול ברדוש: אם אתה בתור התאחדות תחליט שאתה רוצה להעלות את רף המינימום שלך, אתה יכול במסגרת תקנון לעשות את זה, מותר לך, כתוב.

רתם קמר: עם כל הכבוד למשרד הספורט, הוא – אין לו את המומחיות הנדרשת מה צריך להיות מאמן ספורט בכדורגל.

רתם קמר: מי שיש לו את המומחיות הזאת זה לאיגוד הספורט.

רתם קמר: מה באים ואומרים?

רתם קמר: הם יעשו את זה בהתייעצות.

רתם קמר: הם יכולים לקבל או יכולים לא לקבל.

קריאה: מה אתה רוצה, שהאיגוד יקבע?

רתם קמר: האיגוד צריך להיות חד-משמעית חלק מהתהליך עצמו, חלק מקבלת ההחלטה.

אלכס מילר: ההסמכה היא של המדינה.

רתם קמר: לא, הסמכה זה דבר אחד, אני מדבר על התוכן עצמו – כמה שעות ככה וכמה שעות ככה.

רתם קמר: הרי אלה דברים שגם מוכתבים לנו.

שלמה סביה: רתם, מישהו אחד צריך לקבוע.

שלמה סביה: מי?

רתם קמר: סליחה, פה אתה אומר ראש מינהל הספורט.

שלמה סביה: לא.

שלמה סביה: אני שואל אותך שאלה פשוטה.

שלמה סביה: מישהו אחד צריך לקבוע.

רתם קמר: יש פה ועדה.

רתם קמר: בוועדה עצמה - - -

מירב ישראלי: הוועדה בנוסח הזה לא תיתן את הרישיונות, זה כבר די ברור.

מירב ישראלי: צריך יהיה לעבד מנגנון אחר.

רתם קמר: במנגנון הזה האיגודים חייבים להיות חלק פעיל.

מירב ישראלי: אני לא חושבת שהאיגודים צריכים להיות חלק מהמנגנון שנותן את הרישיון.

פיני קינן קינסטליך: אז מי יהיה?

רתם קמר: אז מי יקבע את התכנים?

מירב ישראלי: המדינה.

רתם קמר: המדינה תקבע איזה תכנים צריכים להיות?

רתם קמר: אז פה אנחנו ב"פאול" מאוד גדול.

מירב ישראלי: כמו בכל מקצוע אחר.

רתם קמר: לא, סליחה.

רתם קמר: אני מניח שאת מכירה את חוק הספורט, הם מתייחסים לכך שהאיגודים הם אלה בעלי המומחיות המקצועית.

רתם קמר: לא יכול להיות שיתקיים איזשהו תהליך להסמכה בלי שהאיגוד עצמו הוא חלק ממנו.

רתם קמר: לא יכול להיות.

שלמה סביה: גם היום אנחנו עושים את זה.

רתם קמר: סליחה, בפירוש לא.

מירב ישראלי: שאלה איזה חלק.

רתם קמר: בפירוש לא.

שלמה סביה: למה לא?

שלמה סביה: התוכנית היא as is כמו שלכם, שבאתם ואמרתם – זו התוכנית.

רתם קמר: לא, אבל כשאתה היום הולך ומסמיך מאמן, אם אני לא אבוא ואגיד לך – אתה צריך שיהיה לך לפחות א', ב', ג', קודם כול משום שזה מוכתב לי מהמוסדות הבין-לאומיים, שנית משום שלי יש את המומחים אצלי, אתה יכול מחר לקבוע שזה משהו אחר, ואני חושב שפה זה חייב להיות משותף.

שלמה סביה: אבל זה מה שמתבצע גם היום.

רתם קמר: היום זה מתבצע, אבל לא בחקיקה ראשית.

רתם קמר: כשאתה מעביר את זה בחקיקה ראשית זה כבר משהו אחר.

יול ברדוש: סליחה, אבל בחקיקה ראשית יש גם את סעיף 10, שמקנה לכם את הסמכות לעשות את זה במסגרת תקנונים, אז תעשו את זה במסגרת תקנון.

יול ברדוש: זה מה שעושים בכל מקום.

מירב ישראלי: בסדר, בתקנונים יש להם תמיד סמכות.

רתם קמר: תקנונים זה משהו אחר אבל פה אתה לוקח את הצד המקצועי לחקיקה ראשית.

פיני קינן קינסטליך: אנחנו עם ספר שלם של UEFA שמכריחים אותנו בכל התחום המקצועי ובאים לבקר אותנו.

מירב ישראלי: אבל זה מקצועי.

פיני קינן קינסטליך: אבל מקצועי לא יכול להחליט גוף אחר.

מירב ישראלי: אנחנו עברנו לתחום הרישוי והפיקוח, תחום ההסדרה המקצועית.

מירב ישראלי: תחום ההסדרה המקצועית הוא תפקיד שלטוני.

פיני קינן קינסטליך: שלטוני של מי?

מירב ישראלי: של המדינה.

רתם קמר: מילה אחרונה.

אלכס מילר: הבנו, הבנו.

רתם קמר: מילה אחרונה, מאוד חשוב.

רתם קמר: המודלים האלה שאנחנו מדברים עליהם – הם קיימים גם בגרמניה, גם בצרפת.

רתם קמר: אפשר לקחת מודלים – אותם מודלים של המדינות הנאורות האלה גם בתחום של כדורגל וגם בתחום של חינוך, ללמוד מהם וליישם אותם.

רתם קמר: זה לא משהו שאנחנו לא יכולים לקבל וללמוד משם.

אלכס מילר: בסדר, לקראת קריאה שנייה ושלישית אנחנו נדון בסוגיה הזאת.

אלכס מילר: בבקשה.

בן כהן: צהרים טובים.

בן כהן: שמי בן כהן, המשמר החברתי בכנסת.

בן כהן: קודם כול, אני רוצה להצטרף לדבריו של יול ולחזק את פועלך ואת כל הוועדה.

בן כהן: יש שני דברים שאני רוצה להעלות בקצרה.

בן כהן: לגבי העניין של תנאים לקבלת תעודת הסמכה כמאמן – האם אפשר להוסיף סעיף של קבלת תעודת יושר מהמשטרה?

אלכס מילר: אי-אפשר פה.

קריאה: אסור לנו.

בן כהן: כמו במקצועות אחרים – נהגי מוניות.

מירב ישראלי: אין אפשרות היום.

אלכס מילר: אין היום תעודת יושר, חוץ מאשר בתעשיות הביטחוניות.

מירב ישראלי: יש שלא עבר עבירה פלילית.

בן כהן: שנית, לגבי ביטול תעודת הסמכה – זה סעיף שהוא מאוד מאוד חשוב כי אני יכול להגיד לכם, ויש כאן נציגים מההתאחדות, שיש היום מאמן של קבוצת נערות בטבעון שהורשע בבית-משפט בפלילים, באינוס קטינה, ישב בכלא, ריצה עונש, והוא עדיין מאמן של הנערות האלה.

מירב ישראלי: יש חוק איסור העסקת עברייני מין.

בן כהן: מה שהם עושים – זה תורם לזילות במעמד המאמן.

בן כהן: הקבוצה שמה אותו לא כמאמן בהגדרות תפקיד אלא כנציג הקבוצה.

מירב ישראלי: היא מעסיקה אותו, נותנת לו כסף?

בן כהן: כן, והוא מאמן על הקווים.

מירב ישראלי: היא מעסיקה אותו, זה לא קשור באיזה תפקיד.

יול ברדוש: אני מבקש להעיר לדבריך, אמרת משהו מאוד חשוב.

יול ברדוש: יש דבר אחד שלא דיברנו עליו בכלל והוא לא בא לידי ביטוי, אנחנו לא עבדנו על זה כי זה לא היה ה-hard core של מה שאנחנו עושים כאן.

יול ברדוש: תבינו.

יול ברדוש: הבעיה בחוק הזה, וזו דעתי המקצועית בעניין הזה, היא שאין לו שיניים מבחינת האכיפה שלו.

יול ברדוש: יש איזשהו סעיף מעורפל בסוף שמפנה לחוק העונשין, הוא מדבר על איזשהו קנס, שתאמינו לי, הוא מגוחך לחלוטין.

יול ברדוש: אתם תראו את הסכומים – גם כשהם מעודכנים הם מגוחכים.

קריאה: בחדש או בישן?

יול ברדוש: בחוק של 1988.

מירב ישראלי: בחוק המקורי.

יול ברדוש: כן.

יול ברדוש: בסוף יש את הסעיף המפורסם, סעיף העונשין.

יול ברדוש: אני עשיתי ניסוי.

אלכס מילר: רבותי, אני חייב להתקדם.

מירב ישראלי: צריך להכניס את זה גם לדברי ההסבר, הוא צודק – העניין של הסדרה - - -

יול ברדוש: הלכתי לתחנת משטרה ושאלתי את מפקד התחנה - מה יקרה אם מישהו יגיש לך תלונה?

יול ברדוש: הוא התחיל לצחוק.

אלכס מילר: נכנס פה לדברי ההסבר נושא הענישה בעניין אכיפת החוק.

יול ברדוש: לפרוטוקול, אני מבקש לצרף את המסמך שהנחתי – שלא נשכח אותו.

מירב ישראלי: הוא נכנס לתיק.

יול ברדוש: מאה אחוז.

יול ברדוש: תודה רבה.

אברהם דואן: אני רוצה להצטרף ליול בנושא של המדריכים הצעירים, ולומר שוב שצריך לוודא שיהיו פרקים שעוסקים בחינוך – בחינוך – שלא מופיעים היום.

אלכס מילר: רבותי, אני מציע כך.

אלכס מילר: אני מאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה עם אותן תוספות בדברי ההסבר.

מירב ישראלי: הוספנו – מניעת אלימות.

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: ביקשתי להוסיף לדברי ההסבר שתהיה גם התייחסות לנושא ארגוני המאמנים.

מירב ישראלי: הוספתי את זה.

אלכס מילר: בעניין ההתייעצויות.

מירב ישראלי: גם את משרד החינוך הוספתי לדברי ההסבר בשלב הזה.

אלכס מילר: רבותי, אני מאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה.

אלכס מילר: החוק אושר.

אלכס מילר: אני מציע – עד שנגיע לקריאה שנייה ושלישית תנסו להגיע להסדרים ביניכם.

מירב ישראלי: האם יש לכך עלות?

מירב ישראלי: אנחנו אמורים לציין את זה.

יהודית גידלי: משרד האוצר אמר שלא.

מירב ישראלי: גם לגבי הספורט?

יהודית גידלי: גם לגבי הספורט.

שלמה סביה: סליחה, לא שמעתי.

אלכס מילר: מבחינת משרד האוצר, הצעת החוק לא תקציבית.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים לציין האם יש עלות.

קריאה: כרגע.

קריאה: כדאי לחכות עם החוק.

קריאות: - - -

שלמה סביה: לא מדויק.

אלכס מילר: רבותי, החוק אושר.

קריאות: - - -

אלכס מילר: רבותי, תבינו, זה בשבילי.

אלכס מילר: זה מתייחס לשאלה האם אני צריך הצבעה של 51 חברי כנסת או לא, זה לא בשבילכם.

אלכס מילר: אם משרד האוצר מצהיר על כך שהצעת החוק תקציבית, צריך 51 חברי כנסת, כל עוד משרד האוצר לא הצהיר על הצעת החוק כתקציבית או עד חמישה מיליון שקלים.

מירב כהן: זה מקובל.

מירב כהן: חשוב לנו רק להגיד שככל שמנגנוני ההסדרה והרישוי ישונו, יהיה צורך בתקנים.

שלמה סביה: יש לזה משמעויות.

מירב ישראלי: כרגע, משרד האוצר הודיע שאין עלות.

אלכס מילר: רבותי, אם אתם רוצים סעיף תקציבי בתוך החוק אתם יכולים להציע אותו, אין בעיה.

אלכס מילר: אני מציע שתנסו להגיע להסדר.

אלכס מילר: כמובן שהכנסת לא מחפשת לחוקק חוקים יותר מאשר אפשר להסדיר את הנושאים האלה ללא חוקים, אז אני מציע שתנסו להגיע תוך תקופה, עד להרכבת ממשלה בכנסת הבאה, להסדר שלא לעשות זאת בחקיקה.

אלכס מילר: אם לא תגיעו להסדר, כמובן שזה יהיה גם בקריאה שנייה ושלישית.

אלכס מילר: תודה רבה, הישיבה נעולה.