ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 826, 2012-04-04 15:30

כרמל שאמה-הכהן: צהרים טובים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר-היום: עמלות המרת מט"ח בנתב"ג – ישיבת מעקב.

כרמל שאמה-הכהן: זוהי ישיבה בהמשך לישיבה קודמת שקיימה ועדת הכלכלה ערב הכרזת הזוכה במכרז האחרון להפעלת דוכני המרת מט"ח בנתב"ג, בדיוטי-פרי.

כרמל שאמה-הכהן: מאז עברו כמה חודשים והתקבלו בוועדה תלונות על כך ששיעור העמלות בגין המרת מט"ח – בעקבות שינוי תנאי המכרז והדיון הקודם – קפץ בצורה ניכרת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מבקשים לשמוע מה מצב הדברים.

יורם שפירא: אחר-צהרים טובים, חג שמח.

יורם שפירא: אני יכול להגיד קודם כול מה העמדה של רשות שדות התעופה ואחרי כן אגיד מה מצב הדברים.

יורם שפירא: מבחינת רשות שדות התעופה, לנו יש רק אינטרס אחד, זהו האינטרס של הציבור, שבסופו של דבר הציבור יקבל את העסקה הטובה ביותר בשירותים שהוא מקבל מנתב"ג.

יורם שפירא: הוא יכול לקבל את זה בכמה אופנים.

יורם שפירא: למה דאגנו בתחום הזה שתהיה תחרות, כי זהו תחום שהוא לא בפיקוח, רובו ככולו לא בפיקוח.

יורם שפירא: לכן דאגנו מראש שייכנסו שני זכיינים – אחד מתחום הבנקאות, ואחד מה שאנחנו קוראים חלפן או בתחום הפיננסי – ואכן זה מה שקיים.

יורם שפירא: היום פועל בנק הפועלים והחברה הספרדית, גלובל אקסצ'יינג', שתי החברות זכו במכרז.

יורם שפירא: אכן, כשנכנסה החברה הספרדית היו פערים בשערי ההמרה, בראייה שלנו לא סבירים לחלוטין, ובמהלך החודשיים וחצי-שלושה האחרונים אנחנו פועלים בצורה אינטנסיבית בכמה מישורים, תיכף אציין אותם.

יורם שפירא: אנחנו פועלים לכך שהציבור יצא נשכר מהתחרות ולא נפסד מהתחרות, זה קודם כול – זה כהצהרה של רשות שדות התעופה.

יורם שפירא: לצורך זה, ראשית, אנחנו בדין ודברים עם החברה להוריד או להעלות את העמלות – תלוי באיזה כיוון אתה מסתכל, בקנייה או במכירה.

יורם שפירא: ואכן, בתחום של המרות מט"ח ליוצאים מישראל כמעט שאין בעיה– לא שאין – כמעט שאין בעיה.

יורם שפירא: הבעיה המרכזית היא כרגע בהפרשים גדולים עדיין לטעמנו בנכנסים, כלומר לאותם תיירים שמגיעים.

כרמל שאמה-הכהן: המכרז שבו עסקנו עסק גם ביוצאים וגם בנכנסים?

יורם שפירא: גם וגם.

יורם שפירא: עיקר הבעיה כרגע – לא שלא קיימת בעיה גם ביוצאים, אבל עיקר הבעיה היא בנכנסים, באלה שממירים לשקלים.

כרמל שאמה-הכהן: תסבר לנו את האוזן מה זה בעיה מועטה ביוצאים ומה הבעיה בנכנסים – בסדר גודל של הפעולה הממוצעת.

יורם שפירא: ביוצאים, בשערי המטבע עד כ-150 דולר, שווה-מטבעות, הספרדים עוד טובים מהבנק.

כרמל שאמה-הכהן: עד 150 דולר.

יורם שפירא: עד כ-100.

יורם שפירא: אני אומר ברמה כללית כי יכול להיות יום כזה ויכול להיות יום אחר, השערים משתנים בהתאם לסחר בדולר.

יורם שפירא: לאחר מכן, בסכומים הגבוהים יותר – ב-400 שקלים פחות או יותר זה האיזון.

כרמל שאמה-הכהן: 150 דולר או שקל?

יורם שפירא: אני חוזר.

יורם שפירא: 400 שקלים זה פחות או יותר האיזון, ומעבר לכך, ההפרשים נעים.

יורם שפירא: אתן לצורך העניין דוגמה – ב-400 שקלים ההפרש הוא 1.10 דולר, ב-3,000 שקלים מדובר ב-8.07 דולר, נכון להיום.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, על 800 דולר יש אחוז הפרש.

יורם שפירא: בדיוק 1.1%, כאשר זה בתחום הסבירות של התחרות.

יורם שפירא: לגבי הנכנסים זה סיפור אחר.

כרמל שאמה-הכהן: מה המצב שם?

יורם שפירא: אני מייד אומר.

יורם שפירא: אני מדבר כרגע על דולר.

כרמל שאמה-הכהן: מהי הפעולה הממוצעת בדוכן כזה?

יורם שפירא: זה תלוי.

יורם שפירא: הפעולה הממוצעת היום – תלוי איפה – נעה סביב 200 דולר.

יורם שפירא: בעבר זה היה קצת יותר, היה כמעט 300 דולר.

כרמל שאמה-הכהן: זה ביוצאים.

כרמל שאמה-הכהן: מה בנכנסים?

יורם שפירא: אני מדבר על שניהם ביחד.

יורם שפירא: אולי אתם יודעים להגיד, אבל אלה המספרים.

יורם שפירא: זה יכול לנוע בין 150 ל-200 דולר.

יורם שפירא: זוהי ההתנהגות הטבעית של הנוסע שמגיע לחוץ-לארץ – כמונו, אנחנו רוצים שיהיו לנו בכיס 100–200 דולר ראשונים למונית, לקנות שתייה, לקחת עגלת שירות עצמי בחלק מהשדות.

יורם שפירא: בנכנסים, ההפרשים מגיעים להרבה יותר, הם יכולים להגיע עד 10%, שזה מבחינתנו לא בתחום הסבירות.

יורם שפירא: מה הפעולות שאנחנו עושים?

כרמל שאמה-הכהן: בישיבה הקודמת הזכרת שיש לך סמכות על-פי תנאי המכרז.

יורם שפירא: נכון.

כרמל שאמה-הכהן: מה הסמכות הזאת אומרת?

יורם שפירא: קודם כול, אנחנו לא יכולים לפקח אבל כן יש לנו מה להגיד, כי הרשות לא תיתן שהפעולה הזאת תהיה.

יורם שפירא: אני אגיד את השורה הסופית, והם יודעים את זה - אנחנו לא רוצים להגיע אבל זה יכול להגיע למצב של הפסקת חוזה, גם אם נתמודד עם זה בבתי-משפט.

יורם שפירא: אם אנחנו לא נראה שהחברה פועלת בתחום הסבירות, אנחנו יכולים להגיע לבתי-משפט ולהפסיק את החוזה - עד הרמה הזאת – לא שאנחנו רוצים להגיע לשם, אבל זו כרגע מבחינתנו עמדת הרשות.

יורם שפירא: שיהיה ברור, אנחנו לא ניתן שהציבור ייפגע.

כרמל שאמה-הכהן: האם בוצעו התרעות בכתב?

יורם שפירא: כן.

כרמל שאמה-הכהן: מתי הראשונה, מתי האחרונה?

יורם שפירא: יש לי את זה פה.

יורם שפירא: האחרונה לא מזמן.

גדי רפאלי: מ-29 במרס.

יורם שפירא: האחרונה היא מה-29 במרס.

כרמל שאמה-הכהן: מתי הראשונה?

יורם שפירא: יש כמה.

יורם שפירא: יש פה תכתובת שלמה.

יורם שפירא: אני מזכיר שהם התחילו לפעול בתחילת ינואר.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לדעת מתי התחיל התהליך.

יורם שפירא: ישבנו איתם עוד לפני שהם התחילו לפעול כדי שלא נגיע למצב הזה.

יורם שפירא: יש מכתב שלי מאוד מפורט מה-5 בפברואר.

כרמל שאמה-הכהן: בעניין של העמלות.

יורם שפירא: כן, בנושא העמלות.

יורם שפירא: יש תכתובת שלמה, אני לא אכנס לזה.

יורם שפירא: מה שעשינו כרגע, אני אראה לך – (מעביר ליושב-ראש) – בכל האולמות ליד כל הדלפקים קודם כול הצבנו שלטי הודעה לנוסעים בארבע שפות.

יורם שפירא: אפשר להראות את זה – זה נכון לאתמול, זה ממש מאתמול, וזה לא בגלל הדיון הזה.

קריאה: מה נאמר שם?

יורם שפירא: שאנחנו מבקשים מהציבור לבחון לפני שהוא מבצע פעולה כלשהי.

כרמל שאמה-הכהן: שיבחן את שער ההמרה ואת עלות העסקה.

יורם שפירא: את עלות העסקה ואת שער ההמרה.

יורם שפירא: אם במקרה מישהו לא עושה את זה – אני מזכיר שבאולם הנכנסים, הם יושבים צמודים אחד לשני.

כרמל שאמה-הכהן: גם ביוצאים, לא?

יורם שפירא: גם ביוצאים.

יורם שפירא: רק במקום אחד, באולם מקבלי הפנים, זה במקומות נפרדים, בכל שאר שלושת האולמות זה אחד ליד השני, אתה יכול ללכת ולהשוות בדקה.

יורם שפירא: אם עד לפני כחודש היה להם שער מטבעות רץ, אז הנה, זה מה שעשו לאחרונה – אותיות בשערים בולטים – כלומר היום יותר קל לנוסע לראות את השערים, כשהוא עומד, משני הכיוונים.

יורם שפירא: מה שאתה רואה כרגע אלה שערים ישנים, זה לא נכון להיום, הצילום הוא לא מאתמול.

יורם שפירא: אם נצטרך ונראה שעדיין חלק מהציבור לא עושה את ההשוואה, אנחנו גם נכריז במערכת הכריזה שיש לנו באולמות.

יורם שפירא: מה שכתוב שם אנחנו נכריז גם במערכת הכריזה.

יורם שפירא: במידה שבסופו של דבר, לצערי, לא נצליח להגיע לשערי עמלות סבירים, אנחנו נפעל בצד המשפטי כדי להפסיק את החוזה, עם כל המשמעויות של זה.

כרמל שאמה-הכהן: מה אבני הדרך במסלול שאנחנו עומדים בו, מהיום?

יורם שפירא: אני מזכיר שהחברה עובדת רק שלושה חודשים, זה לא שהחברה עובדת שנים.

יורם שפירא: החברה עובדת רק שלושה חודשים בנתב"ג.

יורם שפירא: אני מעריך שבמהלך החודש-חודשיים הקרובים, מקסימום, אם לא יהיה שינוי משמעותי, הרשות תשקול שוב את צעדיה - ומה שאמרתי אני לא אומר רק בשמי, אני אומר כמובן בשם הרשות - היא תשקול את צעדיה, עד הפסקת חוזה.

כרמל שאמה-הכהן: האם נציג החברה הספרדית נמצא?

שי דיל: שלום.

שי דיל: עורך-דין שי דיל, אני מייצג את החברה הספרדית.

שי דיל: זוהי חברה ספרדית שיש לה סניפים בכל העולם והיא מתמקדת בעיקר בשדות תעופה.

שי דיל: כרגע, כמו שאמר מר שפירא, יש בשדה התעופה בישראל שני חלפנים שכל הזמן נמצאים אחד ליד השני.

שי דיל: בהסכם של בנק הפועלים אכן יש סעיף שמגביל את שער החליפין, בהסכם שלנו אין סעיף שמגביל, וזה היה ההסכם שעל בסיסו ניגשנו למכרז ועל בסיסו נתנו מחיר הרבה יותר גבוה מבנק הפועלים, בשיעור ניכר.

שי דיל: אחרי כמה פניות וכמה שיחות שהיו לנו עם רשות שדות התעופה, אכן הורדנו את המחירים ועשינו שינויים מאוד גדולים יחסית למחירים שהתחלנו איתם.

שי דיל: אנחנו עדיין בוחנים את השוק כי כפי שנאמר, אנחנו נמצאים רק שלושה חודשים בשוק – ואלה לא השלושה חודשים הכי חזקים מבחינת נפח הפעילות בשדה התעופה.

שי דיל: עסקאות בשדה התעופה מתאפיינות בסכומים נמוכים יחסית – כמו שנאמר, פלוס-מינוס הממוצע הוא 200 דולר.

שי דיל: היום, מה שעושים רוב הישראלים, הם קונים מטבע חוץ, הם לא באים חזרה עם מטבע חוץ ומחליפים אותו לשקלים – לפחות זה המידע שלנו יש – והיום, ישראלים שיוצאים מהארץ כדי לקנות מטבע חוץ, במרבית המקרים, כשזה בסכומים נמוכים, עדיף להם לעשות את העסקאות אצלנו כי זה יותר משתלם להם כלכלית מאשר ללכת לבנק הפועלים.

שי דיל: אני מסכים שבנכנסים – כשבאים תיירים להחליף שקלים לדולרים – יש עדיין פערים.

שי דיל: כמו שאמרנו, אנחנו עדיין לומדים את השוק, אנחנו עדיין לא יודעים בדיוק איפה יהיה שער החליפין הכי טוב לנו מבחינה מסחרית.

כרמל שאמה-הכהן: בנכנסים מחליפים שקלים לדולרים?

שי דיל: תיירים שנכנסים מחוץ-לארץ מחליפים דולרים לשקלים, אולי טעיתי בלשוני.

שי דיל: אני מסכים שבאים תיירים ומחליפים דולרים לשקלים, יש פער כלשהו בינינו לבין המתחרה – שזה בנק הפועלים – ואנחנו עדיין בוחנים את השוק כדי לראות איפה נקודת האיזון שהיא הכי טובה לנו מבחינה כלכלית וגם לציבור כי הציבור, בישראל בייחוד, הוא לא ציבור מטומטם.

שי דיל: הוא רואה את שני התעריפים והוא בוחר איפה הכי שווה לו להחליף.

שי דיל: עדיין כרגע אנחנו נמצאים בפעילות הפסדית במשך שלושת החודשים האחרונים, אנחנו לא מרוויחים כסף מהשערים הנוכחיים.

שי דיל: לגבי מחירים בשאר שדות התעופה בעולם – עשינו מחקר גם לגבי שאר שדות התעופה בעולם שבהם אנחנו לא פעילים – התעריפים בשדות התעופה בעולם הם גבוהים משמעותית מאשר תוכל למצוא ברחוב אחרי שתצא משדה התעופה.

שי דיל: כדי לסבר את האוזן, לדוגמה במדריד ההבדל בין קנייה למכירה עומד על 38%, באמסטרדם – 33%, בדאלאס – 32%, במיאמי – 22%, ואצלנו ה-spread בין קנייה למכירה הוא הרבה יותר נמוך.

כרמל שאמה-הכהן: כמה זה אצלכם?

שי דיל: היום זה 11%.

שי דיל: אנחנו לא רוצים לצאת מהשוק הישראלי, אנחנו השתתפנו במכרז ונתנו מחיר מאוד מאוד גבוה על מנת להישאר בשוק הישראלי ולתת שירות מאוד מאוד טוב, כפי שאנחנו עושים בשאר שדות התעופה בעולם.

שי דיל: נכנסנו למכרז בהתבסס על הידיעה ששער החליפין שאנחנו יכולים לקבוע הוא יחסית חופשי, והשוק עצמו מכריח לרוב את שערי החליפין להגיע למצב שבו הצרכן יקבל את התעריף הכי טוב, בייחוד כשיש שני מתחרים ולא צריך ללכת מאוד רחוק כדי לראות את המחיר של השני, הוא ממש לידנו.

שי דיל: ועובדה שלמרות שאנחנו משלמים הרבה יותר מהמתחרה שלנו בשדה התעופה עצמו, עדיין במקרים מסוימים אנחנו יותר טובים ממנו.

כרמל שאמה-הכהן: מי עוד מעוניין להתייחס?

אסף שפירא: עורך-דין אסף שפירא, אני מייצג את "צ'יינג פלייס" שהיתה זכיין עד חודש אוקטובר האחרון ויש לה ניסיון של שנים רבות בשדה התעופה.

יורם שפירא: במקרה יש לנו אותו שם משפחה.

אסף שפירא: אין קשר משפחתי – למען הגילוי הנאות.

אבי גרינר: אבי גרינר, "צ'יינג פלייס", החברה שהיתה הזכיינית הקודמת.

אבי גרינר: אתחיל באיזשהו סיפור כדי שנבין – לא מרוויחים, כן מרוויחים, חוץ-לארץ, לא חוץ-לארץ, כל מיני סיפורים - סיפור על אותו חייל שרצה לנסוע לחופשה.

כרמל שאמה-הכהן: סיפור אמיתי.

אבי גרינר: סיפור אמיתי.

אבי גרינר: רצה לנסוע לחופשה בתאילנד.

אבי גרינר: לקח מהדודה הראשונה שלו 100 דולר, מהדודה השנייה 100 דולר, מהדודה השלישית 100 דולר, הבחור אסף 2,000 דולר.

אבי גרינר: בא לשדה התעופה, החליף את ה-2,000 דולר לכסף תאילנדי.

אבי גרינר: נחת בתאילנד, מתברר לו שהוא שילם כמעט 1,000 דולר עמלה.

כרמל שאמה-הכהן: 50%?

אבי גרינר: לקחו לו כמעט 50%, אנשים שמדברים פה ולא יודעים מה זה עמלות וכמה זה עמלות.

אבי גרינר: אותו חייל, הסבא שלו הוא עורך-דין מאוד מפורסם בארץ, הוא בפנסיה – הוא מאוד מפורסם, הוא ביקש לא להזכיר שמות – אבל אני רוצה לומר, שנדע על מה אנחנו מדברים.

אבי גרינר: נכון שהדברים מאז תוקנו ונכון שהרשות עשתה כמה דברים מאוד חשובים, במיוחד בקטע של היוצאים, אבל עדיין, מטבע אקזוטי – הוא דיבר על הדולר, הוא דיבר על מטבעות אחרים – במטבעות האקזוטיים יש שם השתוללות טוטלית.

אבי גרינר: בלי שום קשר, צריך להבין.

אבי גרינר: תחרות – בדרך כלל החץ שלה הוא כלפי מטה.

אבי גרינר: פה בתחרות – החץ קודם כול תמיד כלפי מעלה.

אבי גרינר: כשמדברים פה על אחוז נקודה או על הפרש, צריך להבין שבתחרות, בנק הפועלים הולך תמיד למחירי מקסימום, הוא לא הולך למחירי מינימום – אני לא רוצה להגיד מעבר לזה כרגע על בנק הפועלים כי יש שם סיפור אחר – אבל הבנק תמיד עם החץ שלו כלפי מעלה, כל השערים שלו הם במקסימום.

אבי גרינר: אין תחרות.

אבי גרינר: תחרות זה כשאחד מוריד את המחיר והשני מוריד את המחיר, וכל אחד נלחם על הלקוח.

אבי גרינר: פה אין מלחמה עם הלקוח, אין תחרות.

אבי גרינר: החץ הוא למעלה.

כרמל שאמה-הכהן: כן, זה חשש שהעלינו בישיבה הקודמת.

יורם שפירא: אני מכיר כלכלה אחרת, לא מכיר את אותה כלכלה.

שי דיל: אני גם לא מבין איך אפשר להגיע בכלל למצב הזה.

שי דיל: לבנק הפועלים יש סעיף בהסכם שלו, שהוא מחויב לגבות לפי ממוצע שלושת הבנקים.

שי דיל: הוא לא יכול להעלות כמה שהוא רוצה, יש לו הגבלה.

אבי גרינר: כן, אבל זה המקסימום, הוא יכול גם לרדת.

אבי גרינר: אם היו שתי חברות כאלה, היו נלחמים על הלקוח.

כרמל שאמה-הכהן: לפני שהספרדים נכנסו, הבנקים גם היו במקסימום או לא?

יורם שפירא: הבנקים היום לא במקסימום.

אבי גרינר: הבנק הוא במקסימום, אבל לא משנה, אני מבקש להגיד.

אבי גרינר: כשיש תנאים שווים, תחרות שווה – החץ הוא כלפי מטה, כל אחד רב על הלקוח.

אבי גרינר: היום, בנק, אין לו סיבה להוריד.

אבי גרינר: איזו סיבה יש לו להוריד?

אבי גרינר: הוא יודע שהוא ילך לצד השני, זה לא יכול לקרות.

אבי גרינר: מה קורה, הם אמרו בעצמם שהם משלמים הרבה מאוד כסף לרשות והם לא מרוויחים כסף.

אבי גרינר: אני רוצה שנסדר לרגע את מה שקורה פה.

אבי גרינר: האנשים האלה, אם הם לא ירוויחו לפחות 9%, 10%, אין להם מה לעשות שם.

אבי גרינר: הם חייבים להרוויח בין 9% ל-10%, אין דבר כזה.

אבי גרינר: הוא יכול להביא דוגמאות מכל העולם, 10% אף אחד לא משלם.

כרמל שאמה-הכהן: 10% זה נחשב - - -

אבי גרינר: אני אסביר.

אבי גרינר: הם נותנים 5.65 פלוס מע"מ לרשות – כשמוסד כספי לא מזדכה על המע"מ – זה מגיע ל-6.50 ומשהו.

אבי גרינר: יש לו הוצאות 2%, הוא כבר מגיע ל-8.5.

אבי גרינר: רוצה להרוויח חצי אחוז – הוא כבר מגיע ל-9.

אבי גרינר: יש לו עוד הוצאות – חשמל וכו'; הכסף שווה כסף, הכסף הוא לא בחינם, גם לכסף יש עלות.

אבי גרינר: להוציא את הכסף – זה מזומן, יש לו עלויות, הוא חייב להגיע ל-10%.

אבי גרינר: כשהוא מוכר מתחת ל-10%, הוא מפסיד כסף.

אבי גרינר: הוא אומר בעצמו – אני מפסיד כסף.

אבי גרינר: גם כשהוא מוכר ב-20%, גם כשהוא מוכר ב-24% לתיירים – כשהוא מוכר את הדולר ב-3.10 לתייר שנכנס לישראל, הוא אומר שהוא מפסיד כסף, ויכול להיות שהוא צודק.

כרמל שאמה-הכהן: 3.10 מוכרים את הדולר?

שי דיל: לא, זה לא מספר נכון.

אבי גרינר: תקשיבו, אני יכול עכשיו לנסוע עם כולכם לשדה התעופה, אם מישהו ימצא שמה שאני אומר הוא לא אמיתי, אולי - - -

כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אני נוסע לשדה, אני אראה את זה?

אבי גרינר: 3.11 במקסימום.

אבי גרינר: אמרתי 3.10 כי זה מה שהיה אתמול.

אבי גרינר: אולי היום זה 3.11.

יורם שפירא: 3.31

אבי גרינר: יש עמלה, תוסיף את העמלה.

אבי גרינר: זה לפני עמלה.

כרמל שאמה-הכהן: ואחרי עמלה?

אבי גרינר: יורם, זה לפני עמלה?

כרמל שאמה-הכהן: על 1,000 דולר.

קריאה: 3,260.

יורם שפירא: זה לא 3.10.

אבי גרינר: אני אסביר.

אבי גרינר: אני חוזר ואומר – ב-1,000 דולר יכול להיות שזה 3,260.

אבי גרינר: ב-100 דולר – 310, אולי 311 היום, אולי.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא המרה.

כרמל שאמה-הכהן: אני אומר – פעולה כזאת בערכים כאלה זה לא המרה.

יורם שפירא: קודם כול, אין לנו ויכוח שיש בנכנסים בעיה – ציינתי אותה, לא צריך שאבי יגיד אותה.

יורם שפירא: אני אומר שיש בנכנסים בעיה, אבל דרך אגב, מטר לידו – 3.60 ומשהו, תוריד את העמלה גם כן.

כרמל שאמה-הכהן: ועדיין אנשים ניגשים.

יורם שפירא: אנשים ניגשים.

אבי גרינר: אנשים מסכנים.

אבי גרינר: זה לא להאמין, שני אנשים עומדים באותו דלפק – על 1,000 דולר אחד משלם 400 שקלים יותר מהשני.

כרמל שאמה-הכהן: אולי דווקא בגלל שהם צמודים, אנשים אומרים: בטח זה אותו דבר אצלם.

אבי גרינר: בדיוק.

קריאה: לא מאמינים שיכול להיות הפרש כזה.

יורם שפירא: (מציג צילומים) אתה צריך לעמוד פה, מול נמצא השלט ויש את שני השערים.

כרמל שאמה-הכהן: אנשים לא נהנים לשלם יותר.

יורם שפירא: אתה רואה את זה מול העיניים, לא צריך ללכת כל כך רחוק.

יורם שפירא: תראה, זה אולם היוצאים, זה לא הנכנסים.

יורם שפירא: זה עומד לך מול העיניים, ותראה את האותיות – זה של הבנק וזה של הצ'יינג'.

יורם שפירא: .

אבי גרינר: שיניתם.

יורם שפירא: אני לא אומר שלא שינינו, אבי, אני לא אומר שאני מרוצה.

יורם שפירא: לא שמעת אותי אומר שאני מרוצה.

אבי גרינר: 3.10 אתמול.

אבי גרינר: דרך אגב, אני יכול להראות לך.

יורם שפירא: אבי, לא צריך, יש לי הכול.

יורם שפירא: אני לא בדין ודברים איתך, אני לא מתווכח איתך.

יורם שפירא: בן-אדם בא לפה, הוא צריך להחליט.

יורם שפירא: הלקוח הסביר שבא ורואה את זה מול עיניו – יקרא, יסתכל פה ויסתכל פה – תראה, מאותה נקודת מבט, צילמנו לך את זה מנקודת מבט של הנוסע.

יורם שפירא: זה ביוצאים, בנכנסים אין בעיה.

יורם שפירא: אחוז זה באמת בתחום הסבירות של התחרות, אוי ואבוי אם זה יהיה על אותו מספר, תגיד שיש קרטל.

עידית חנוכה: הנכנסים זה היכן שהם לא יושבים אחד ליד השני, נכון?

יורם שפירא: לא, לא, הבעיה היא בנכנסים.

יורם שפירא: זה באולם הנכנסים, היכן שלוקחים את המזוודות.

אבי גרינר: גם במקבלי הפנים.

יורם שפירא: כן, אבל שם פחות מגיעים.

אבי גרינר: שם רוב הפעילות.

יורם שפירא: כאן זה מקבלי הפנים, הנה השלט בדיוק.

יורם שפירא: זה אולם היוצאים (מציג צילומים).

יורם שפירא: זה אותו דבר, רק בהגדלה.

יורם שפירא: זה כלום, זה המרחק ביניהם – עמוד.

יורם שפירא: בנכנסים זה עוד יותר קרוב, זכוכית מפרידה ביניהם.

יורם שפירא: המקום היחיד שהם לא צמודים אחד לשני זה באולם מקבלי הפנים, ליד כל אחד שמנו את השלט הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אז מה זה נכנסים?

יורם שפירא: זה באולם שבו אתה מקבל את הקונברים.

כרמל שאמה-הכהן: ב-Check-in גם יש?

יורם שפירא: כן, זה ב-Check-in.

כרמל שאמה-הכהן: בדיוטי-פרי.

יורם שפירא: זה בדיוטי-פרי אבל יש אותו דבר ב-Check-in.

יורם שפירא: אין הבדל.

יורם שפירא: ב-Check-in זה אחד מול השני.

כרמל שאמה-הכהן: כשעוברים במסדרון.

יורם שפירא: נכון, בדיוק כשעוברים במסדרון זה אחד מול השני.

יורם שפירא: אני אומר לך שוב, כרמל, אנחנו לא נאפשר שזה ימשיך.

יורם שפירא: הם יודעים את זה, ישבנו רק השבוע.

יורם שפירא: הם יודעים את זה, אנחנו לא נאפשר.

יורם שפירא: או שהחברה תמצא את הפתרון או שאנחנו נלך בהליך משפטי שיש לו מחיר, אני יודע שיש לו מחיר.

יורם שפירא: אנחנו כריבון לא רוצים להיכנס למקום הזה.

יורם שפירא: (מציג צילומים) – זה בנכנסים.

יורם שפירא: שמנו שלט גם פה וגם פה, הם יושבים אחד ליד השני.

יורם שפירא: אחרי העמוד הזה – קשה היה לצלם – יש זכוכית, זה כל מה שמפריד.

יורם שפירא: יש עוד שני מטרים – אתה עומד פה, אתה רואה גם וגם, ותראה איפה שמנו את השילוט.

יורם שפירא: אתה אומר: אנשים, לא תהיה להם ברירה, הם יראו בסוף שכל התנועה תלך לפה, ולא תהיה להם ברירה.

כרמל שאמה-הכהן: יש לך נתונים כמה המחזורים שלהם, לא?

יורם שפירא: כן, אבל שלושה חודשים זה עוד לא שוק.

יורם שפירא: אנחנו צריכים לראות איך יהיה הפסח הזה, הפסח הזה יהיה מאוד משמעותי בתנועה, תהיה תנועה יפה מאוד בפסח, לשמחתנו – גם תיירים וגם ישראלים – אבל זה בעיקר התיירים.

יורם שפירא: ישראלים, הראיתי לך, זה 1.1% במקסימום.

אסף שפירא: שאלה אם זה לא מוות ידוע מראש.

יורם שפירא: קודם כול, יכול להיות.

אסף שפירא: אומר פה העורך-דין - אני כבר היום ב-11% שלי מפסיד, ואתה אומר - אני עוד רוצה לקחת אותו למטה.

אסף שפירא: השאלה אם זה לא סוף ידוע מראש, שצריך לטפל.

יורם שפירא: אל"ף, יכול להיות שכן, אני לא אומר שלא.

יורם שפירא: אני אומר כך – אם לא יימצא פתרון פיננסי, הם לא יהיו.

יורם שפירא: הם לא יהיו.

שי דיל: זה קצת מדאיג אותי.

שי דיל: אני לא כל כך מבין מה "צ'יינג' פלייס" עושים פה, עם כל הכבוד.

אסף שפירא: הזמינו אותנו – באנו.

כרמל שאמה-הכהן: הם היו גם בדיון הקודם.

שי דיל: אני מבין, אבל הם פנו בעתירה לבית-המשפט, ובעתירה לבית-המשפט הם הפסידו.

כרמל שאמה-הכהן: משנה לי דבר אחד – אם מה שאומרים, נכון או לא נכון.

כרמל שאמה-הכהן: מי הם, למה הם פה, אינטרס יש להם – אומרים אמת?

כרמל שאמה-הכהן: מה שאומרים לא אמת, תגיד.

כרמל שאמה-הכהן: אני צריך אנשים שיביאו נתונים, יעבירו את השקפת העולם.

כרמל שאמה-הכהן: יש לכם אינטרס מנוגד – זה ברור לי, אבל זה שהם מתחרים שלכם לא פוסל אותם מלשבת פה, להיפך.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו שוקלים את הכול.

כרמל שאמה-הכהן: תאמין לי, כשאני מסתכל אני זוכר בדיוק שהוא הפסיד בעתירה, הפסיד במכרז.

קריאה: הוא ביקש שיבטלו את - - -

כרמל שאמה-הכהן: ושהוא אולי מאוד רוצה גם לחזור ולהחליף אותך.

כרמל שאמה-הכהן: אותי מעניין ששער ההמרה יהיה סביר משום שזו לא המרה, זו שחיטה.

כרמל שאמה-הכהן: זו שחיטה.

דובר: זה גזל.

כרמל שאמה-הכהן: אפילו על 1,000 דולר, לתת 3,260 – פה זה דולר, זה אפילו לא מטבע אקזוטי - לקחת לחייל שנוסע לתאילנד כמעט 50% עמלה.

כרמל שאמה-הכהן: ..

מרקוס ברצילון: אני לא אומר מאיפה לקחו את המספרים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: זהו, אז אתם חולקים על זה.

כרמל שאמה-הכהן: יש הוכחות לדברים האלה?

אסף שפירא: אני יכול להראות לאדוני פעולה שנעשתה ביורו.

דובר: 50% עמלה.

כרמל שאמה-הכהן: לא, גם 40%.

אסף שפירא: זה פחות מארבעה דולר.

אסף שפירא: יותר שחיטה מזה קשה למצוא.

קריאה: אסף, שאלה ממתי אתה מביא את הדוגמה.

כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי את הנתון.

אסף שפירא: 3.95 ליורו.

קריאה: זה לא מעכשיו.

אסף שפירא: זה מחודש פברואר.

כרמל שאמה-הכהן: הם תיקנו.

יורם שפירא: אני מסכים איתך.

יורם שפירא: אני רוצה שיהיה פה ברור.

יורם שפירא: אנחנו לא הספרדים ואנחנו לא צ'יינג' פלייס, עם כל הכבוד לצ'יינג' פלייס ועם כל הכבוד לספרדים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו הנוסעים והתיירים.

יורם שפירא: אנחנו לא משני צידי המתרס, אנחנו בדיוק מאותו צד.

יורם שפירא: כמו שיש לו אינטרס להגן על הציבור, לנו יש אינטרס להגן על הציבור, אין לנו שום אינטרס אחר.

יורם שפירא: יש מגבלות משפטיות שהן לא פשוטות, שאתה מבין בהן יותר טוב ממני.

יורם שפירא: אסף, אתה מבין בהן יותר טוב ממני.

אסף שפירא: לא בטוח, אבל בסדר.

יורם שפירא: אני בטוח.

יורם שפירא: לא שאני לא מבין, אבל אתה מבין בהן יותר טוב ממני.

יורם שפירא: הם יודעים את עמדתנו בצורה מאוד ברורה, נכון לשלשום – גם בעבר וגם נכון לשלשום.

יורם שפירא: אמרתי להם זאת שלשום ואני אומר את זה לכרמל, אני לא אומר לכם – עם כל הכבוד, אתם גוף מתחרה - במידה שלא יימצא פתרון ולא נראה ששערי ההמרה הם סבירים, אנחנו נפסיק את החוזה הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אוקי, זו אמירה ברורה.

יורם שפירא: נפסיק את החוזה, עם כל המשמעויות שנגזרות ממנו – ויש הרבה משמעויות.

כרמל שאמה-הכהן: ברור.

יורם שפירא: אנחנו ריבון, אנחנו לא - - -

כרמל שאמה-הכהן: מהמפעיל הבא תקבלו הרבה פחות שכירות.

יורם שפירא: לא דיברתי עכשיו על זה.

מרקוס ברצילון: לגבי המספרים שאתה אומר, על אלפי דולרים שמחליפים בשדה התעופה, אני יכול להגיד שבחודש מרס, במכירה היו 6,999 פעולות, 76 מהן היו מעל 1,000 דולר, זאת אומרת 1%.

מרקוס ברצילון: 1%, אז אני לא מבין מאיפה יש לך את המספרים שיש הרבה אנשים שמתלוננים.

אבי גרינר: יורם בעצמו אמר שהממוצע הוא 200 דולר.

אבי גרינר: איך יכול להיות 1,000 דולר?

אבי גרינר: איך הגעת ל-1,000 דולר?

מרקוס ברצילון: לא, אני אומר לך שהממוצע שלנו היום הוא 125.

קריאה: יורו.

שי דיל: הוא דיבר על 76 עסקאות מתוך ה-7,000.

מרקוס ברצילון: יש פה מחירים של כל שדות התעופה בעולם – בדאלאס, בפריס, במדריד – לגבי העמלות שהם לוקחים.

מרקוס ברצילון: לעומת זה אנחנו זולים מאוד.

כרמל שאמה-הכהן: נשמח לראות.

כרמל שאמה-הכהן: של מי המסמך הזה?

קריאה: תבקש את "היתרו".

כרמל שאמה-הכהן: תשאיר לנו בבקשה את המסמך.

כרמל שאמה-הכהן: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש עוד הערות?

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שעל-פי הנתונים – גם אם יש מקומות בעולם שבהם אחוזי העמלה הם ברמות כאלה גבוהות, לא בטוח שזה מצדיק שגם בישראל זה יהיה כך.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו משתדלים, לא נורא אם נהיה אור לגויים, גם אם זה המצב בעולם, כי מבחינה צרכנית זה ממש פיגוע שאדם מגיע בצעד הראשון שלו לחופש ונתקל בעוולה צרכנית כזאת, וגם תייר שמגיע – זה הפנים שלו.

כרמל שאמה-הכהן: כל תייר, התפיסה שלו היא שהדברים האלה אמורים להיות מפוקחים, מוסדרים ולא מופקרים.

כרמל שאמה-הכהן: עמלה מעל 10% על מטבע כמו דולר או יורו, בטח עשרות אחוזים – גם אם זה על מטבע אקזוטי – זה מצב שאסור שיימשך.

כרמל שאמה-הכהן: אני שמח לשמוע שהרשות עם אצבע על הדופק, ולאחר פסח תגבש את צעדיה בהתאם ליכולת שלה לשנות את המצב ללא הליכים משפטיים, אבל הצהרת באופן מפורש שאם זה לא יעזור, האופציה הזאת מונחת על השולחן.

יורם שפירא: חד-משמעית.

כרמל שאמה-הכהן: לרבות הסנקציה האולטימטיבית שכולם לא רוצים להגיע אליה.

יורם שפירא: לא רוצים להגיע אליה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אם לא תהיה ברירה, גם היא נמצאת על השולחן.

כרמל שאמה-הכהן: חג הפסח הזה יביא עמו המון נוסעים, נקווה שאולי עוד לפני כן תנסו לעשות איזונים כי אלה באמת שתי תקופות שבהן הציבור הישראלי עובר בעיקר דרך השדה, ובדרך כלל זה גם האנשים שלא עוברים כל השנה אלא זו הפעם שהם מבקרים, וחבל שזה הטעם שיישאר להם וחבל שהם יפסידו סתם כסף.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים שכולם ירוויחו, אבל כל דבר צריך להיות בהגינות, זו המטרה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקבע עוד ישיבת מעקב לאחר פסח, וניפגש.

כרמל שאמה-הכהן: כל-טוב לכולם.

קריאות: חג שמח.

כרמל שאמה-הכהן: חג שמח.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.