ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 783, 2012-03-13 09:30

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום מחירי החשמל ותחזית המחירים לקיץ 2012.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שגם חברת החשמל וגם עם ישראל נמצאים במצב די דומה – שניהם נמצאים בקצה של הרזרבות שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו שומעים שחברת החשמל בקצה של יכולת האספקה לקראת הקיץ.

כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, הצרכנים בקצה של יכולת ההוצאה שלהם לגבי תשלום חשבונות החשמל.

כרמל שאמה-הכהן: בחודש האחרון – מסיבה שלי עדיין לא ברורה – קמה צעקה של צרכנים בנוגע לחשבונות, למרות שלמיטב הבנתי ומה שהצלחתי לברר, לא היתה עליית מחירים לאחרונה, כלומר, בין החשבון הקודם לחשבון הנוכחי.

כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאני יודע, עכשיו נשמע את כולכם.

כרמל שאמה-הכהן: מצד שני, כל אמצעי התקשורת ואזרחים פנו גם אלינו, אל הוועדה, וגם הנושא היה בדיון ציבורי.

כרמל שאמה-הכהן: חשבונות החשמל תפחו בצורה לא סבירה.

כרמל שאמה-הכהן: מנגד, שמענו תוכניות שאמורות, לקראת הקיץ, לאפשר הוזלה של החשבונות על-ידי התנהגות צרכנית מושכלת של משקי הבית.

כרמל שאמה-הכהן: היינו רוצים לשמוע גם על כך דיווח, וגם על מה חברת החשמל ורשות החשמל יודעים על המגמה של גודל החשבונות.

כרמל שאמה-הכהן: מחירי התעריפים, גודל החשבונות בחודשים ינואר-פברואר, נובמבר-דצמבר, והמגמה החודשית האחרונה.

כרמל שאמה-הכהן: אלה בעצם הנקודות שרצינו לסקור.

כרמל שאמה-הכהן: וכמובן נמצאים איתנו כאן ראש רשות החשמל ויושב-ראש חברת החשמל.

כרמל שאמה-הכהן: שניהם יפרסו בפני הוועדה את זווית הראייה שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: אתמול גם עברה במליאה, דרך אגב, הצעת החוק של הארכת הרישיונות של חברת החשמל.

אורית פרקש-הכהן: בממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: לא, במליאה.

לאה ורון: לא, היא כבר עברה במליאה והועברה לוועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ניפגש כנראה בשבוע הבא עוד פעם כדי לסיים אותה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל בואו נסיים את השלב הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אורית, את תתחילי.

כרמל שאמה-הכהן: תני סקירה של - - היתה לכם גם ישיבה השבוע, נכון?

כרמל שאמה-הכהן: אתמול.

אורית פרקש-הכהן: כן.

אורית פרקש-הכהן: אני אתחיל בשני נושאים.

אורית פרקש-הכהן: קודם במן עדכון קצר לגבי ישיבת המליאה שהיתה אתמול.

אורית פרקש-הכהן: כמו שכולם יודעים, לעניין התעריפים, משק החשמל, וגם חברת החשמל עצמה, נמצאים במצב חריג, לא רגיל בגלל משבר הגז הטבעי, הפיצוצים החוזרים והנשנים באספקת הגז הטבעי ממצרים ובעיות של תפוקה הולכת ופוחתת של גז טבעי מהמאגר הישראלי המשלים, ים תטיס.

אורית פרקש-הכהן: החברה בעצם נמצאת במצב – וגם כל משק החשמל עצמו, גם יצרני חשמל פרטיים מצויים בבעיה דומה, ככל שיש כאלה, כרגע הם עוד בהיקפים קטנים – הם בבעיה של רכישת דלקים, שבאופן שוטף עולים להם פי 5 מהדלקים הרגילים.

אורית פרקש-הכהן: ביחס לתעריפי החשמל, כמו שאדוני יודע, אנחנו יצאנו כבר לפני חודשיים – או חודש וקצת – לשימוע ציבורי בנושא של העלאת תעריף, שמבחינת העלויות, כפי שהן הצטברו ברשות כעלויות דלקים, הם הסתכמו במיליארדי שקלים.

אורית פרקש-הכהן: כשיצאנו לשימוע דובר על סביבות של מעל חמישה מיליארד שקלים עלויות דלק.

אורית פרקש-הכהן: אני גם רוצה להגיד שבמסגרת השימוע בעצם נרתמה כל הממשלה כולה למן איזו חבילה שמיתנה עלייה צפויה – לפי הנתונים שלנו – של עשרות אחוזים, שאז דיברנו על סביבות ה-30% עליה.

אורית פרקש-הכהן: החבילה של הממשלה אפשרה לנו לצאת לשימוע שפרס את עליית התעריף לשלוש שנים.

אורית פרקש-הכהן: דובר בשימוע על עליית תעריף קרובה בשיעור יחסי – הכול זה יחסי – חד ספרתי, ולא דו ספרתי, של כמעט 30% כמו שהמספרים מראים, באופן שהמדינה נכנסת, הקלה את המסים על הסולר בצורה מאוד משמעותית, של 88% הנחה של הבלו.

אורית פרקש-הכהן: המדינה נותנת ערבות ממשלתית לחברת החשמל, דוחים תשלומי מע"מ, ועוד כהנה וכהנה צעדים, שבהם גם החברה עצמה נרתמת ועושה צעדי התייעלות משמעותיים כדי להתמודד עם המצב הזה, שלמעשה נכפה עליה.

כרמל שאמה-הכהן: מתי תיכנס לתוקף ההתייקרות?

אורית פרקש-הכהן: אנחנו צפויים שבשבועות הקרובים - - הדברים האלה, אתה יודע, היו פומביים ודובר עליהם הרבה.

אורית פרקש-הכהן: גם הדברים האלה יצאו והיה ברור שבמהלך החודש הקרוב, במהלך השבועות הקרובים אנחנו כבר נבצע את הפעימה הראשונה של עליית התעריף שתיפרס באופן, כמו שאני מסבירה, על שלוש שנים, על חשבון ההוזלה העתידית לכשייכנס הגז הטבעי בשנת 2013.

אורית פרקש-הכהן: מה שקרה בתקופת השימוע - - -

לאה ורון: כבר בשבוע הבא תהיה פעימה ראשונה של העלאת התעריפים?

לאה ורון: אני הבנתי נכון?

אורית פרקש-הכהן: לא, תראי, מה שאני יכולה להגיד זה שמליאת הרשות תתכנס בתקופה הקרובה להחלטה אחרי השימוע.

אורית פרקש-הכהן: מה שאני כן יכולה להגיד כאן, זה שבתקופה שעברה מפרסום השימוע ועד עכשיו, אנחנו בחנו את הנתונים – בין היתר שהוצגו על-ידי חברת החשמל ועל-ידי חברת "נובל" שקשורים לנתוני הדלקים – והמצב, לצערי, הוא מצב שלא משתפר.

אורית פרקש-הכהן: מבחינת הנתונים שבדקנו, עלות הדלקים מהזמן שיצאנו לשימוע ועד עכשיו – מצטיירת בפנינו תמונה של עלייה בעלות הדלקים העודפת, וזאת משתי סיבות עיקריות – ואני כרגע מדברת על נתונים ראשונים באגף הכלכלה שלנו.

אורית פרקש-הכהן: כמובן שהנתונים האלה כל הזמן, ועדיין, בבחינה.

אורית פרקש-הכהן: אלה נתונים שהגיעו אלינו אפילו בשבוע שעבר, ואנחנו כל זמן מעדכנים את הנתונים.

אורית פרקש-הכהן: העלות אפילו עלתה מכמה סיבות: קודם כל התפוקה של האתר בים תטיס שוב הולכת ופוחתת בצורה של עד מיליארד שקלים, מדובר כאן על עלויות נוספות.

אורית פרקש-הכהן: בנוסף, עלויות הדלקים החלופיים גם עלו בכמעט 5%, נכון מנחם?

אורית פרקש-הכהן: ולכן הדבר הזה הצטבר לנו למצב שגם המספר הכולל שאיתו יצאנו לפני חודש הוא כרגע גבוה יותר, אבל הרשות – להערכתי, כלומר, זו עמדתי שלי – תישאר במתווה הזה של הפריסה כדי להקל על הצרכנים.

אורית פרקש-הכהן: צריך להדגיש שהפריסה הזאת זה לא דבר שהוא קל לחברה, שבעצם מבחינה תזרימית נדרשת למצוא פתרונות.

אורית פרקש-הכהן: ואני חושבת שהממשלה פה נכנסה ונתנה מענה ראוי לבעיות התזרימיות האלה.

אורית פרקש-הכהן: וזהו, אני באמת חושבת שהמצב הוא לא רק מצב של תעריף גרידא ורשות חשמל.

אורית פרקש-הכהן: כמו שכולנו מבינים, תעריף של עשרות אחוזים יש לו משמעות כוללת, ולכן כל הממשלה פה נרתמה ותרמה.

כרמל שאמה-הכהן: שתי שאלות:

כרמל שאמה-הכהן: האם זו ההעלאה האחרונה שצפויה לנו השנה, לתאריכים?

אורית פרקש-הכהן: תראה, ההסבר שלנו מדבר על זה שככל שהדבר אפשרי, אנחנו נעשה את הפעימה הזאת עכשיו ולא נעלה את התעריף יותר במהלך אותה השנה.

אורית פרקש-הכהן: יחד עם זה, אני חייבת להגיד לך שגם אנחנו כרגולטור הכנסנו סייג במתווה שאנחנו רואים אותו – עכשיו אני מדברת הכול על השימוע, זו עוד ההחלטה, היא לא התכנסה, אבל זה - - שבמקרים של שינוי נסיבות חריג אנחנו לא יכולים לבוא ולכבול את שיקול דעתנו, זה אפילו לא אחראי – לא כלפי המשק, לא כלפי החברה ולא כלפי הצרכנים - -

כרמל שאמה-הכהן: לא מבחינת - - - לדעת, מבחינת הצפי.

אורית פרקש-הכהן: - - גם אם הרי בעוד שבוע חוזר כל הגז המצרי, אז גם נצטרך, למרות שאנחנו בפער כזה של תעריפים - - -

כרמל שאמה-הכהן: לא, אורית, השאלה שלי אם אין גז מצרי, אם הוא לא חוזר – האם כבר כל השנה מגולמת או שאם לא חוזר גז מצרי זה מצריך עוד פעימה.

אורית פרקש-הכהן: בעיקרון כן, למרות שיכולה הרשות לשבת ולהחליט שאת אותו מספר חד ספרתי היא פורסת אותו פעמיים.

אורית פרקש-הכהן: אבל אני עדיין לא המליאה.

אורית פרקש-הכהן: אבל הרעיון הוא לעשות - - -

כרמל שאמה-הכהן: מה זה פריסה של מספר חד ספרתי פעמיים?

אורית פרקש-הכהן: תראה, אנחנו יצאנו לשימוע עם מספר שאמר 6.6% בתקופה הקרובה, אחרי כן על חשבון ההוזלה עוד 3 וכמה אחוזים, אני כבר לא זוכרת בעל-פה - - -

כרמל שאמה-הכהן: מתי זה עוד 3%?

אורית פרקש-הכהן: שנה אחר כך.

כרמל שאמה-הכהן: שנה אחר כך, אני מדבר על השנה.

אורית פרקש-הכהן: שנה אחר כך.

אורית פרקש-הכהן: ואפילו כרכנו עדכונים שוטפים ושנתיים על בסיס הערכה כבר עכשיו כדי לייצר איזו ודאות לצרכנים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל מה שאני רוצה להבין, ה-6.6% מגלם אי אספקת גז מצרי במשך כל השנה או לא?

אורית פרקש-הכהן: כן, אבל - - -

כרמל שאמה-הכהן: הוא מגלם כבר.

אורית פרקש-הכהן: כן, אבל הוא לא מגלם את הנתונים החדשים שדיברתי עליהם של ההידרדרות הנוספת של ים תטיס ושל עליית הדלקים הנוספת, האלטרנטיבית, שהתרחשה בחודש וחצי האחרונים.

כרמל שאמה-הכהן: היה והמצב התייצב, והגז חוזר לזרום, זה יכול להביא להוזלה במשך השנה?

אורית פרקש-הכהן: תראה, לכן – דרך אגב, חלק מהמתווה שלנו, עשינו כאן משהו חריג, שהוא גם קצת לא רגיל, שהכסף הזה של התעריף, שאנחנו בונים אותו על בסיס תחזית שלא יהיה גז שנה וחצי, הוא הולך לחשבון מיוחד, שבמצב שהגז חוזר, יש לנו מאיפה להחזיר לציבור.

אורית פרקש-הכהן: הסיטואציה היא לא פשוטה, זה לא מצב רגיל שרגולטור, ובכלל הממשלה, רגילה אליו.

אורית פרקש-הכהן: אני חושבת שבנסיבות האלה, באמת, גם משרד האוצר, שר האוצר, שר האנרגיה והמים, השר להגנת הסביבה – באמת, החבילה היא פה - - כל אחד פה תרם את חלקו לסיוע בנטל על הצרכן.

אורית פרקש-הכהן: ואני בסוף חושבת שאי-אפשר בלי העלאה בכלל, כי בסוף גם צריך לאותת לצרכנים שהחשמל עלה, מה לעשות, זה לא דבר קל, והתפקיד הוא לא קל, אבל זה - - -

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא בעד סבסוד חשמל מתקציב המדינה, אבל אני אשאל אותך שאלה: יש צעד אחר – בדומה לצעדים שנעשו על ידי המשרדים השונים – שהמדינה יכולה לעשות כדי להקל על מחיר החשמל ולא נעשה, כמו ערבויות, כל הדברים שהם לא סבסוד ישיר.

אורית פרקש-הכהן: תראה, ערבות ממשלתית היא כרגע חלק מהמתווה, ויש שם מגעים שמתנהלים.

אורית פרקש-הכהן: יש פה נציגים של הממשלה, אני מעדיפה, ברשותך, לתת להם את הבמה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל את רואה את זה מזווית אחרת.

אורית פרקש-הכהן: תראה, אנחנו כרשות חשמל פנינו בינואר אל השרים הרלוונטיים, אמרנו שאנחנו חושבים שהסיטואציה הזו היא סיטואציה שדורשת הירתמות כלל ממשלתית.

אורית פרקש-הכהן: אני חושבת שבנסיבות הקיימות הממשלה נרתמה בצורה ראויה.

אורית פרקש-הכהן: צריך להבין שמתן ערבות ממשלתית לחברת חשמל זו לא דרך המלך בהתנהלות של חברה עסקית שצריכה להתנהל באופן עסקי, גם אם היא חברה ממשלתית, ולמרות זאת החברה באה ועשתה את זה.

אורית פרקש-הכהן: תמיד אפשר לעשות הכול, ויותר, אבל מהמקום שאני מגיעה, אני חייבת להגיד לך, אני גם מכבדת את העיקרון של משרד אוצר שאומר: אני עשיתי הנחה מקסימאלית של הבלו, אבל אני חייב לשמור על גבייה של הכנסות מדינה ממסים.

אורית פרקש-הכהן: זה גם עיקרון שאני מכבדת.

אורית פרקש-הכהן: לכן בעניין הזה אני מעדיפה שנציגי האוצר ידברו.

כרמל שאמה-הכהן: הגנת הסביבה.

אורית פרקש-הכהן: גם השר להגנת הסביבה במובן הזה בא ונתן את התרומה שלו בדחייה נוספת של הצו הרוחבי של איכות סביבה, ואפשר לחברת החשמל להמשיך ולהפעיל טורבינות במזוט.

אורית פרקש-הכהן: ואני חייבת להגיד לך שמבחינת המספרים שלנו, זה מספיק.

אורית פרקש-הכהן: הכובד של הבעיה היה אצל משרד האוצר יותר.

אורית פרקש-הכהן: אלה המהלכים שאפשרו את הפריסה.

אורית פרקש-הכהן: הרי ברור לכם שבלי כל הגיבוי הממשלתי הזה אי-אפשר היה למתן את ההעלאה הזו.

אורית פרקש-הכהן: זהו זה.

אורית פרקש-הכהן: פשוט מהבחינה השנייה, וזה בעיתוי, ואם אתה תחשוב שאתה רוצה, אני גם חושבת שהדבר הנוסף שהרשות הזו עושה כדי להקל על הצרכן זה בד בבד בחודש וחצי האחרונים במצטבר לעבודה – כמובן, עוד קודם כניסתי לתפקיד – אנחנו עשינו סט כלים לצרכן שצריך להתמודד עם העלאות התעריף, שמאפשר לו - - -

כרמל שאמה-הכהן: מה קרה עם הצרכנים, ממה שאתם עוקבים, בחשבונות האחרונים, שקמה צעקה?

כרמל שאמה-הכהן: מה קרה?

כרמל שאמה-הכהן: אם התעריף לא עלה, אז מה קרה?

אורית פרקש-הכהן: קודם כל, בוא נשים את העובדות כפי שהן.

אורית פרקש-הכהן: מאוגוסט האחרון התעריף עלה ב-15%.

אורית פרקש-הכהן: היתה העלאה אחת באוגוסט ועוד עליה אחת של 5%.

אורית פרקש-הכהן: יחד עם זאת, כולם צריכים להבין – אני מניחה שלחברת החשמל, שהיא זו שמנפיקה את החשבונות, והיא מכירה את הפרטים לעומק - - אני רק רוצה להציג פה את המתווה של עליות התעריף לאורך השנים.

אורית פרקש-הכהן: צריך לראות שהשינויים הם לא כאלה דרמטיים כצעקתה, כלומר, מהבחינה הזו - - -

כרמל שאמה-הכהן: עדיין, החשמל היום זול ריאלית אפילו מהחשמל ב-2008.

מנחם קמיש: אתה רואה אפילו נומינאלית, אפילו לא ריאלית.

אורית פרקש-הכהן: אני לא מזלזלת פה בנטל שמוטל על הצרכנים, אני מאוד מזדהה - -

כרמל שאמה-הכהן: לא, אני מדבר על המגמה - - -

אורית פרקש-הכהן: - - זה לא נעים להעלות תעריף, אבל בסוף גם צריך לשמור על ספקי שירות שיכולים לתפקד מהתזרים שהם מקבלים.

כרמל שאמה-הכהן: איך המחיר בארץ ביחס לממוצע של ה-OECD?

אורית פרקש-הכהן: את זה אני מבינה שחברה תסביר בפירוט.

אורית פרקש-הכהן: בעניין הזה אני מעדיפה פשוט לענות לשאלה שלך.

אורית פרקש-הכהן: ממה שאנחנו זיהינו – עברנו הרי חודשיים עם צריכות חשמל מוגברות, הטמפרטורות היו נמוכות מהממוצע, היו גשמי ברכה, את כל זה אנחנו יודעים.

אורית פרקש-הכהן: אני מניחה שהתעריפים מבטאים צריכה מוגברת של חשמל.

אורית פרקש-הכהן: אני מבינה שנתוני שיאי הביקוש שהגיעו אלינו דיברו על עד 9% צריכה מוגברת בשעות שיא, ואלה הדברים שבטח החברה תציג בפירוט.

אורית פרקש-הכהן: אני אשמח להציג את ההסדרים ואת הכלים שאנחנו מציעים לצרכן, שחלקם בקנה וחלקם כבר בתוקף, שיכולים לסייע פעמיים: פעם אחת בהוזלות התעריף שלהם, אם הם יהפכו לצרכנים יותר חכמים, למרת שאנחנו יודעים שהצריכה של החשמל יחסית קשיחה.

אורית פרקש-הכהן: אבל אני כן חושבת שצרכנים חכמים יכולים להשתמש בכלים שאנחנו נתנו להם ולהוזיל את התעריף שלהם בשיעורים ניכרים.

אורית פרקש-הכהן: ופעם שנייה, בקיץ הקרוב מדברים, בין היתר, על חשש לבעיות באספקת חשמל, וגם פה נתנו תמריץ לצרכנים להסית את הצריכות שלהם מהשעות היקרות לשעות הזולות, ויש לי שני שקפים שמציגים את ההסדרים האלה, מתי שתרצה, אני אשמח להציג את זה.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה.

אורית פרקש-הכהן: אז באמת, זה השקף היחיד שמתייחס לתעריף.

אורית פרקש-הכהן: זאת פריסת התעריף לאורך השנים.

אורית פרקש-הכהן: כמו שאתם רואים, בשנת 2009 היתה הוזלה, שכבר כולם שכחו, של 13% בתעריף, נכון?

אורית פרקש-הכהן: 12% בתעריף.

אורית פרקש-הכהן: מאז חלו השינויים הבלתי צפויים שעליהם עדכנו לאחרונה.

אורית פרקש-הכהן: עכשיו, בוא נתחיל לגבי ההסדרים של הרשות – זה שלושה שקפים, אז נעשה את זה מהר.

אורית פרקש-הכהן: עכשיו אני מציגה לכם כאן סט של ארבעה הסדרים שהמטרה שלהם פה בעצם היא להסית ולעודד, לייצר תמריצים לצרכני החשמל להסית את צריכת החשמל שלהם משעות יקרות לשעות זולות יותר.

אורית פרקש-הכהן: בכך אנחנו מרוויחים פעמיים: פעם אחת, הצרכנים משלמים, באמת, באופן יותר קרוב בהתאם לעלויות שהם צורכים בזמן אמת, וזה בשונה מתעריף ממוצע שמטבעו הוא ממוצע לצרכן האחיד.

אורית פרקש-הכהן: ופעם שנייה, אנחנו מקלים על החברה ועל משק החשמל בזה שהתעריפים היקרים הם יקרים בשעות השיא, ובשעות השיא אנחנו בדרך כלל מזהים שיש חשש - - החשש לחוסר אספקת חשמל הוא בשיא, הוא לא בשפל.

לאה ורון: יש לכם הערכה לצרכן שמצטרף לתעו"ז, בכמה יפחת חשבון החשמל שלו?

קריאה: תלוי בהתנהגות שלו.

אורית פרקש-הכהן: רגע, אני תיכף אסקור את זה ואז אני אגיד לך.

אורית פרקש-הכהן: תראי, קודם כל, הדבר הזה, צריך להבין, מתאים למי שמסוגל להסית את הצריכה שלו, כי מדובר בתעריפים משתנים תלויי זמן לפי שיא ושפל.

אורית פרקש-הכהן: מי שמתנהל בצורה מאוד חכמה, לפי כל מיני חתכים שעשינו – אבל אני באמת רוצה מאוד מאוד להיזהר בעניין הזה, כי בן אדם שנכנס לזה, צריך לבחון את עצמו.

אורית פרקש-הכהן: לכן הכנסנו לכאן הסדר תעו"ז פשוט לצרכנים ביתיים ועשינו מן איזה מנגנון תמריץ.

אורית פרקש-הכהן: מי שיפסיד, יתחשבן רטרואקטיבית כאילו הוא ממוצע, כי אנחנו מצד אחד רוצים לעודד צרכנים להתייעל בצריכה שלהם, אבל מצד שני, אין לנו, כרשות חשמל אפילו, מספיק נתונים אם צרכנות ביתית – איך וכמה היא יכולה להסית.

לאה ורון: מה הכוונה מי שיסית?

לאה ורון: יכול להיות מצב שמישהו מצטרף לחשבון תעו"ז ואם הוא צרך בשעות שהן לא מוזלות, הוא משלם הרבה יותר, וככה הוא - - -

כרמל שאמה-הכהן: ברור.

אורית פרקש-הכהן: בהחלט.

אורית פרקש-הכהן: בהחלט.

אורית פרקש-הכהן: ואז הוא ינסה – את יודעת, הנזק עולה על התועלת.

אורית פרקש-הכהן: ואנחנו רוצים שייבחנו את זה, כי לשיטתנו, בכל מקרה זה ייתן תמריץ למי שיצטרף.

אורית פרקש-הכהן: בכל מקרה, ינסה לייעל את הצריכה כי הוא רוצה להרוויח מזה בסוף.

אורית פרקש-הכהן: אז כמו שאתם רואים, ההסדרים שלנו, קודם כל, הם חלקם מנדטוריים, דהיינו הם חובה.

אורית פרקש-הכהן: באפריל השנה – ואני מפנה ישר לסעיף 2 – תכנס לתוקף הסדרה שלנו שהיא על-פי החלטת ממשלה.

אורית פרקש-הכהן: תיכנס לתוקף החלטת ממשלה שמדברת על חיוב כל הצרכנים שצורכים מעל 40,000 קוט"ש בשנה, מחייבים אותם מנדטורית לעבור לתעו"ז.

אורית פרקש-הכהן: ופה אני חושבת שזה נתון שכדאי שתראו, כי הוא נתון שאצלנו הוא הצטבר והוא לא כל כך ידוע לגבי ההסדר בסעיף 2 – אנחנו חושבים שההסדר השני, של חיוב צרכנים מעל 40,000 קוט"ש לכניסה לתעו"ז מנדטורית, היא יכולה לתת תרומה להפחתת שיא ביקוש בקיץ האפשרי עד 0.6% מהצריכה, וזה נתון מאוד משמעותי, לכן אנחנו רואים חשיבות - - -

כרמל שאמה-הכהן: 40,000 זה אומר דוחות שיבר של 2,000 ומשהו?

מנחם קמיש: זה 40,000 קוט"ש בשנה.

כרמל שאמה-הכהן: בשנה.

מנחם קמיש: זה 20,000 שקל לצרכנים בינוניים שעוברים מתעריף אחיד לתעריף תעו"ז.

כרמל שאמה-הכהן: 20,000 שקל בשנה?

מנחם קמיש: כן.

מנחם קמיש: הערכה.

אורית פרקש-הכהן: והדבר הזה עומד להיכנס לתוקף - - - כמו שאתה רואה, אדוני, קיבלנו אותה באפריל.

אורית פרקש-הכהן: נתנו כאן גם תמריץ לחברת החשמל – ככל שהיא תצרף - - זה בעצם לביתי.

אורית פרקש-הכהן: הדבר הזה נכנס לתוקף ב-1 באפריל, ומבחינתנו הוא מאוד משמעותי להתמודדות עם הבעיה של הקיץ הקרוב, כי בעלות יחסית קטנה של החלפות מונים, זה הסדר שיתרום מעל 0.6% למיתון בצריכה.

אורית פרקש-הכהן: בנוסף, כל צרכן שרוצה, יכול להצטרף לתעו"ז, זה ההסדר האחרון שעשינו עכשיו בפברואר, שמדבר על זה שצרכנים ביתיים יכולים לחזור ולהיכנס להסדר הזה, וגם לא להפסיד ממנו בתום שנה.

אורית פרקש-הכהן: עכשיו אני מדברת על הסדרים שהם יותר לצרכנים עסקיים, אנשים שיש להם גנראטורים, כל מיני עסקים, כל מיני קיבוצים, כל מיני בעלי מפעלים.

אורית פרקש-הכהן: ופה אני באמת לא רוצה להיכנס יותר לפירוט מאוד גדול, יותר חשוב לי השקף הבא, כדי גם לקצר.

אורית פרקש-הכהן: יש לנו הסדר "פסגה ניידת" שמדבר על זה שב-100 שעות קשות בשנה אנחנו מכניסים אנשים ובעצם נוריד אותם, והם מקבלים 4.5% הנחה שנתית בתעריפי החשמל.

אורית פרקש-הכהן: יש לנו הסדר שנקרא "השלה יזומה באמצעות גנראטורים עצמאיים".

אורית פרקש-הכהן: יש לנו פה עוד תמריץ - - -

לאה ורון: מה זה "השלה"?

לאה ורון: מה זה ראשי התיבות?

אורית פרקש-הכהן: השלה, שבעצם - -

כרמל שאמה-הכהן: הם מתנתקים.

קריאה: מנתקים אותם מהרשת.

קריאה: הם יורדים מהרשת.

אורית פרקש-הכהן: - - והם מכניסים את הגנראטורים של עצמם לפעולה.

אורית פרקש-הכהן: הכול כדי להקל על שיא ביקוש.

אורית פרקש-הכהן: עוד הסדר – "השאלה יזומה באמצעות גנראטורים עצמאיים", עוד דבר שיש לנו.

אורית פרקש-הכהן: עוד הסדר שאנחנו - - בעצם הכול כאן זה אותו סל כלים, אנחנו פשוט עושים את זה במאפיינים שונים, עם תמריצים שונים, ויש לנו כאן, כמו שאתם רואים, אפקטיביות למגה-וואטים מאוד משמעותיים.

אורית פרקש-הכהן: זה עכשיו הסדרים צרכניים, וזו באמת עבודה שלנו, ממש – לדעתי, אם אני לא טועה – מהחודש וחצי האחרונים.

אורית פרקש-הכהן: כן, ממש מהחודש והחצי האחרונים, ואני אפילו אוסיף כאן עוד משהו שרק בשבוע שעבר הוצאנו לשימוע, או אתמול בעצם, את היצרנות.

אורית פרקש-הכהן: נתחיל, אלו דברים שמדובר עליהם לצרכנות.

אורית פרקש-הכהן: הסדר מספר 10, אנחנו קוראים לו "צרכנות חכמה".

אורית פרקש-הכהן: זה הסדר שהוצאנו לשימוע בשבועות האחרונים.

אורית פרקש-הכהן: אנחנו חושבים שהוא יכול לגרום לצרכנים שיצטרפו אליו הנחה של עד 10% בתעריף החשמל.

אורית פרקש-הכהן: וזו בעצם פנייה – או של צרכנות גדולה ומחלקים ישירות לחברת החשמל שתצרף אותם להסדר הזה, כאשר טיבו בעצם שבשעות מאוד קשות הם מקבלים התרעות שונות לטלפונים, ב-SMS, באינטרנט, בכל מיני מנגנונים שנתכנס אליהם, ואומרים להם: אתם תדעו מראש, אנחנו הולכים להוריד אתכם לכמה שעות.

אורית פרקש-הכהן: הדבר הזה מתומרץ בתעריף, כשאנחנו לוקחים בחשבון מה התעריפים האלה חוסכים כנגד עלויות אספקה.

אורית פרקש-הכהן: ככה שמבחינה משקית זה משתלם לנו כרגולאטור לקדם הסדרים כאלה.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, זה ממש אי אספקה מלאה באותן שעות?

אורית פרקש-הכהן: לא, זה בא למנוע במצבים של חשש לאי אספקה.

אורית פרקש-הכהן: באים אל החבר'ה האלה, ואומרים להם: אתם תרדו מהמערכת, ואומרים כמה ההשלה שלהם שווה.

עודד אגמון: אבל לא מורידים אותם ברמה הכללית, מורידים אותם ברמת המכשור הביתי הספציפי.

עודד אגמון: לא מדיח, לא מייבש - - -

כרמל שאמה-הכהן: אבל יש עדיין אור.

עודד אגמון: תאורה יש - - -

אורית פרקש-הכהן: כן, כן, נכון, מדובר - -

עודד אגמון: - - לא מתעללים בהם.

אורית פרקש-הכהן: - - בהתחייבות - - -

קריאה: זה וולונטארי.

אורית פרקש-הכהן: זה הסדר וולונטארי, למי שרוצה, והוא עובד בצורה של מניות חכמות לאותם צרכנים.

אורית פרקש-הכהן: ויש אפשרות בזמן אמת, עם התראה מראש, להוריד להם כמה מוקדים שהם מסכימים – מקרר, דברים כאלו.

אורית פרקש-הכהן: בנוסף, אנחנו גם פונים לצרכנים קטנים יותר.

כרמל שאמה-הכהן: מתי יגמר השימוע הזה?

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, מתי זה יהיה זמין לציבור?

אורית פרקש-הכהן: השימוע הזה, לדעתי - - לא, אבל ביקשו הארכה.

אורית פרקש-הכהן: לדעתי בימים האחרונים הוא יסתיים.

כרמל שאמה-הכהן: ומתי הוא יהיה זמין לביצוע לציבור?

אורית פרקש-הכהן: את כל הדברים האלה אנחנו רוצים להתכנס אליהם מקסימום מיד אחרי הפסח, בחודש שאחרי הפסח לסגור את כל הדברים האלה, כי בסוף אנחנו מדברים על הקיץ הקרוב.

אורית פרקש-הכהן: בנוסף, צרכנים פרטיים בהסדר של 10, צרכנים קצת יותר קטנים, יכולים לפנות לגופים פרטיים שנקראים "אגד צרכנים" – גופים מסחריים.

אורית פרקש-הכהן: זה גם פותח פה סֶגְמֶנְט של תעשייה שיכולה לבוא ולעשות את הדברים האלה מול חברת החשמל.

אורית פרקש-הכהן: הסדר שני לצרכנים - - -

כרמל שאמה-הכהן: רגע, אני רוצה להבין, ברגע שהם הסכימו להתנתק בשעות השיא, מה הם מקבלים?

כרמל שאמה-הכהן: הטבה כספית?

אורית פרקש-הכהן: הנה, התעריף.

אורית פרקש-הכהן: תשלום לצרכן של 3.15 שקלים לכל קוט"ש מושל.

אורית פרקש-הכהן: רק שתבין שהם משלמים היום, בממוצע, חצי שקל.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, פי 6, אתם משלמים.

אורית פרקש-הכהן: כן.

אורית פרקש-הכהן: אנחנו רוצים לעודד אנשים להיכנס.

דורון אהרון: - - - זה גנראטור, זה "פיקר" - - -

מנחם קמיש: זה מגלם את כמות אי האספקה מצד ההיצע.

מנחם קמיש: כלומר, איזה השקעות אני חוסך כדי לספק את אותן השעות.

מנחם קמיש: התחנה השולית, "הפיקרית" שצריך בשביל לבנות, באופן תיאורטי.

כרמל שאמה-הכהן: איך אתה מודד כמה בעצם אני השלתי, כמה חסכתי?

כרמל שאמה-הכהן: ביחס לצריכה הממוצעת שלי?

מנחם קמיש: המכשיר החכם הזה יודע למדוד.

מנחם קמיש: אם אתה שם אותו על המזגן או על המכשיר של "תמי 4", הוא יודע למדוד באופן חכם כמה השלת.

עודד אגמון: אל מול הממוצע שלך, הוא בודק בעצם את הממוצע שלך.

מנחם קמיש: כל ההסדר הזה הוא הסדר וולונטארי, לבחירת הצרכן.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

אורית פרקש-הכהן: הסדר נוסף, שעדיין בעבודה, אנחנו שוקלים אותו לאירוע ממש קיצוני.

אורית פרקש-הכהן: אנחנו מנסים להיערך למצב חירום, שהוא יהיה תעריף, שבו אנחנו ניקח את תעריף הפסגה, שהוא במילא גבוה, ואנחנו נייצר אותו, נעשה לו עוד drilldown של תעריף גבוה במיוחד לצרכנים מאוד גדולים.

אורית פרקש-הכהן: אני מדברת איתכם כאן על מתח עליון, מתח גבוה, זה לא לצרכנות ביתית, ונשים את זה בבדיקה.

אורית פרקש-הכהן: ההסדר האחרון שיצאנו איתו ממש לאחרונה, שקראנו לו "חסכת, הרווחת" – השימוע יצא, לדעתי, לפני שבוע וחצי – שבו אנחנו רוצים לעודד צרכנים לחסוך בחשמל.

אורית פרקש-הכהן: זה אפילו פה לא לסטות, זה לחסוך באופן כללי, לצרוך פחות.

אורית פרקש-הכהן: ואנחנו יצאנו עם מן הסדר שצרכנים יכולים להגיע פה לחיסכון של עד 20% בתעריף החשמל – כרגע, לפי השימוע – שאנחנו דיברנו כאן על איזשהם טווחים, שמי שחוסך עד 20% יכול לקבל 15% הנחה, או עד 20% הנחה - - -

כרמל שאמה-הכהן: הנחה כללית.

אורית פרקש-הכהן: כן.

אורית פרקש-הכהן: לפי אחוז החיסכון הכולל שלו בהסדרים.

אורית פרקש-הכהן: אלה דברים שבאים לתמרץ פעם אחת צרכנים לחסוך, ואחרי זה הם יצטרכו להתחשבן ביחס לצריכות מקבילות שלהם בעבר.

אורית פרקש-הכהן: אני יכולה להוסיף כאן עוד דבר שעשינו ויצא לשימוע השבוע, וזה התייחסות לצרכנות חשמל פרטית.

אורית פרקש-הכהן: אני לא חושבת שזה כל כך בכותרות, אבל גם יזמי חשמל פרטיים – שחלקם היום עובדים נקלעו לסוג של מצוקה בגלל היעדר גז טבעי, במיוחד אנחנו מדברים על תחנות שבאופן היסטורי פועלות לא בצורה דו-דלקית כלומר, הם לא יכולים לפעול בסולר.

אורית פרקש-הכהן: לגביהם אנחנו יצרנו איזשהו סוג של הסדר, שאני לא אכנס לפרטים שלו, אבל מה שרלוונטי לאדוני לעניין הדיון הזה הוא שבמסגרת ההסדר אנחנו בעצם כופים אותם להיות חלק מניהול המערכת, במצב שאם הוא יהיה מאוד משברי, במצב של מחסור בחשמל, ניהול המערכת – כמובן, בכפוף להנחיות של הגורמים המוסמכים בממשלה – יהיה מוסמך לבוא ולהגיד לו: אדוני, אתה תקצה את התחנה שלך, ואנחנו נפנה אליך גז טבעי של החברה, כדי שחברת החשמל תוכל להשתמש בסולר בתחנות הדו-דלקיות שלה.

אורית פרקש-הכהן: זה עוד הסדר שאנחנו חושבים עליו.

אורית פרקש-הכהן: נקודה אחרונה שלי, כמו שאמרתי, אני ערה לנטל על הצרכנים.

אורית פרקש-הכהן: אין מה לעשות, התפקיד שלי הוא באמת לא פשוט.

אורית פרקש-הכהן: אבל אני רק רוצה להגיד שאלה ההסדרים שאנחנו רואים לנכון.

אורית פרקש-הכהן: עשינו פה סט, אתה רואה, מניתי פה 12 כלים לבוא ולהתמודד, גם לצרכנות קטנה, גם לצרכנות גדולה, לתת להם כלים להתמודד עם עליות התעריף ועם הצפי למחסור בחשמל.

אורית פרקש-הכהן: בנוסף, ככל שמדובר באוכלוסיות חלשות – אני מניחה שאתם יודעים, אבל חשוב להדגיש – שבעניין הזה יש סעיף ספציפי בחוק משק החשמל.

כרמל שאמה-הכהן: כמה שימוש יש בו?

אורית פרקש-הכהן: התעריף הזה מוגבל לעד 1.5% מתעריף החשמל, כי בסוף חייבים להגיד את האמת, התעריף היום, הקונספציה היא היום שבעצם אי-אפשר לעשות את כל הסבסודים האלה על חשבון, איך אומרים, מעמד הביניים, שבסוף משלם את תעריף החשמל.

אורית פרקש-הכהן: יש לנו מכסה בחוק של 1.5% מסך תעריף החשמל שיכול להיות מוקצה לאוכלוסיות חלשות.

אורית פרקש-הכהן: כרגע מנוצל 0.6% ממנו.

אורית פרקש-הכהן: כלומר, ככל שהממשלה תחליט, זו מדיניות השרים פה, זה יבוא לידי ביטוי - - -

כרמל שאמה-הכהן: לפי זה אפשר להגמיש את התנאים.

אורית פרקש-הכהן: זה חקיקה.

אורית פרקש-הכהן: אני אומרת לכם עכשיו, זה הממשלה שצריכה לדון.

אורית פרקש-הכהן: היא מגדירה כאן את האוכלוסייה הזכאית, ואני באמת אומרת, זו הטריטוריה - - -

כרמל שאמה-הכהן: - - - מוקצה עד 1.5% וכרגע זה בשימוש של?

אורית פרקש-הכהן: 0.6%.

קריאה: יש עוד אוכלוסיות שאפשר להגדיר.

כרמל שאמה-הכהן: כמה שנים זה כבר כך?

קריאה: מ-2007 זה נכנס.

כרמל שאמה-הכהן: וזו מגמה קבועה של תת ניצול של בערך 60%?

קריאה: השר עובד ומגדיר כל פעם, אבל אפשר להגדיר עוד אוכלוסיות.

כרמל שאמה-הכהן: איפה ההגדרות נמצאות, בחוק החשמל?

קריאה: אצל השר, בתקנות.

כרמל שאמה-הכהן: בתקנות?

אורית פרקש-הכהן: כן.

אורית פרקש-הכהן: למרות, שבאמת, חייבים להדגיש שהדבר הזה צריך להישאר עם תקרה, כי ברגע - - -

כרמל שאמה-הכהן: התקרה של 1.5% מוגדרת בחוק?

אורית פרקש-הכהן: כן.

אורית פרקש-הכהן: ואני חושבת שזה ראוי, כי בסוף התעריפים צריכים לבטא מחיר של מוצר ככל שניתן.

אורית פרקש-הכהן: ותמיכות אמורות לבוא ממקורות אחרים.

כרמל שאמה-הכהן: כמה זה בכסף - - -

מנחם קמיש: היום זה בערך 100 מיליון שקל.

כרמל שאמה-הכהן: ה-1.5%?

מנחם קמיש: לא, ההטבה היום, ה-0.6%, שהיא כמובן מועמסת על שאר הצרכנים.

מנחם קמיש: את עלויות החברה צריך לכסות.

מנחם קמיש: העלויות שקובעת הרשות – צריך לכסות.

מנחם קמיש: מי שמממן - - -

כרמל שאמה-הכהן: אין חשמל חינם.

כרמל שאמה-הכהן: זה ברור לנו.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

אורית פרקש-הכהן: תודה לך.

כרמל שאמה-הכהן: חברת החשמל.

יפתח רון-טל: בוקר טוב.

יפתח רון-טל: יפתח רון-טל, יושב-ראש החברה.

יפתח רון-טל: אני רוצה לתת איזושהי סקירה כללית קצרה לגבי תמונת המצב שבה אנחנו נמצאים והסיבות לכך.

יפתח רון-טל: קודם כל, אני רוצה להגיד, לחברת החשמל יש בעיות פיננסיות קשות שהולכות ומתרבות לאורך השנים.

יפתח רון-טל: המשבר הנוכחי איננו קשור כלל ועיקר לבעיות הפיננסיות בחברת החשמל.

יפתח רון-טל: זה טיפול מסדר גודל אחר שיעשה – אני מאוד מקווה שנקדם אותו מאוד השנה – במסגרת הרפורמה.

יפתח רון-טל: המשבר הנוכחי למעשה מורכב משני חלקים.

יפתח רון-טל: הוא משבר חמור מאוד.

יפתח רון-טל: חלק אחד שלו זה רזרבה מאוד נמוכה של חשמל בקיץ 2012.

יפתח רון-טל: על זה התרענו כבר לפני שלוש שנים, לפני ארבע שנים בפעם הראשונה.

יפתח רון-טל: כתוצאה מכך נכנסנו, ביחד עם משרד התשתיות והגורמים האחרים לתוכנית חירום, שאמורה היתה להכניס עוד Capacity שלכמות החשמל על-פי הביקוש, בעיקר כתוצאה מכך שהיח"פים התעכבו ועדיין למעשה אין לנו אף יח"פ שפועל ומכניס חשמל לתוך - - -

לאה ורון: מה יח"פים?

יפתח רון-טל: יח"פים – הכוונה היא לתחנות כוח פרטיות.

יפתח רון-טל: זו נקודה ראשונה.

יפתח רון-טל: הרזרבה הזו בקיץ 2012 תגיע למצב של אפס רזרבה, על-פי ההערכות שלנו, בחלק מימי הקיץ.

יפתח רון-טל: אנחנו מדברים על רזרבה, נקרא לה "נדרשת" במשק חשמל נורמאלי של בין 15% ל-20%.

יפתח רון-טל: זה המצב.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של אפס רזרבה?

יפתח רון-טל: המשמעות של הרזרבה היא בסופו של דבר משמעות של חוסר בחשמל לכלל הביקוש, ואז נכנסים למה שהציגה פה אורית – לכל מיני תהליכים שאמורים לאפשר לנו לווסת את זה בצורה מבוקרת כדי שהנזקים יהיו כמה שפחות גדולים.

יפתח רון-טל: אין כוונה שבבית חולים לא יהיה חשמל, אבל יש כוונה, למשל, בגופים, ככל שהם גדולים ויכולים לוותר, ונותנים להם גם פיצוי על זה – אנחנו מנהלים את המחסור הזה.

יפתח רון-טל: ואנחנו מנהלים אותו ובסך הכול יש לנו שליטה על הניהול הזה, אבל יהיה מחסור.

יפתח רון-טל: לפי מיטב השיפוט שלנו אנחנו נכנסים בשנת 2012 למחסור חמור.

כרמל שאמה-הכהן: זה מחסור שהציבור לא ירגיש בו אני מבין.

כרמל שאמה-הכהן: אתם יודעים לנהל את המשבר הזה כך שהציבור - - -

יפתח רון-טל: הציבור ירגיש, לא התשתיות הקריטיות במדינה.

יפתח רון-טל: הציבור ירגיש.

יפתח רון-טל: והציבור כבר הרגיש בשנה שעברה.

כרמל שאמה-הכהן: מה, כלומר, בבית לא יהיה חשמל?

יפתח רון-טל: יכול להיות שבחלקים מסוימים של היום.

יפתח רון-טל: הרי הציבור ירגיש את זה בשני אספקטים.

יפתח רון-טל: באספקט אחד הוא יכול להיות שותף שלנו, כמו שהציגה אורית.

יפתח רון-טל: אנחנו בעד שיהיה כמה שיותר שותף.

יפתח רון-טל: והדבר השני זה במקרים שבהם נידרש לקבל החלטה איך לווסת את החשמל שיש לנו במצב של אין רזרבה.

יפתח רון-טל: סתם לדוגמא, אם אתה באפס רזרבה, אז יש חשמל.

יפתח רון-טל: אבל, חס וחלילה, תחנת כוח, יש בה תקלה – דבר שיכול לקרות – אז במשך אותן שעות שיש בה תקלה, יש לך מחסור.

יפתח רון-טל: לא צריך הרי להסביר איך דבר כזה יכול לקרות.

יפתח רון-טל: אנחנו נכנסים למשבר Capacity, לפי עניות דעתי, חמור בקיץ 2012, חמור בקיץ 2013, וככל שייכנסו תחנות כוח פרטיות לפעולה – הראשונה נכנסת, דרך אגב, בינואר 2013 – אז המשבר הזה, לפי דעתי, ילך וירד.

יפתח רון-טל: בשנים של 2015-2014 אנחנו כבר נהיה במצב של רזרבות סבירות על-פי תוכניות הפיתוח שלנו.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, אין הרבה מה לעשות כרגע, כלומר, בטווח הזמנים.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לניהול המחסור, אי-אפשר למנוע אותו.

יפתח רון-טל: מה שאנחנו צריכים לאפשר - - תיכף אני אגיע לזה, לחלק השני של המשבר, כי הם מתחברים להם, החלק השני של המשבר.

יפתח רון-טל: אם נטפל בו נכון, אז אנחנו נקטין את בעיית הרזרבה למינימום שניתן להקטין אותו, ואני אגע תיכף בנושא הזה ואני אשלים.

יפתח רון-טל: אז נקודה ראשונה זה משבר חמור.

יפתח רון-טל: עכשיו, הנושא הזה, דרך אגב, נקבע על-ידי מי שקובע את תוכניות הפיתוח, קרי משרד התשתיות.

יפתח רון-טל: יש פה נציג של משרד התשתיות?

קריאה: כאן.

יפתח רון-טל: אז הוא בטח יסכים איתי.

יפתח רון-טל: ומשרד האנרגיה והמים קבע כבר את המחסור הזה בתוך המסגרות שלנו של הפיקוח.

יפתח רון-טל: מול זה עמד דוח של חיים שני, מנכ"ל האוצר לשעבר, שעשה ועדה ומסקנותיו היו קצת שונות.

יפתח רון-טל: איפה הוא ואיפה אנחנו היום?

יפתח רון-טל: אנחנו עם הבעיה והוא לא פה בכלל – אבל אני שם את זה בצד רגע.

דורון אהרון: יפתח, זו ועדה בת 90 יום, אבל נראה לי - - -

לאה ורון: מי אתה, בבקשה?

דורון אהרון: דורון אהרון, ממשרד התשתיות, אני ממונה על - - -

לאה ורון: אז אולי גם כדאי שתשב פה, שאפשר יהיה לקלוט אותך בהקלטה?

יפתח רון-טל: המשבר השני, כבוד היושב-ראש, הוא משבר הגז.

יפתח רון-טל: גם הוא לא קשור למצב הפיננסי בחברת החשמל.

יפתח רון-טל: לא חברת החשמל חתמה על הסכם – היא חתמה, אבל לא קבעה את הקביעה המדינית של הסכמים עם מצרים לאספקת גז.

יפתח רון-טל: לא חברת החשמל גרמה לכך שפיתוח "תמר" מתעכב בשנה וחצי.

יפתח רון-טל: ולא חברת החשמל גרמה לכך שמאגר ים תטיס הולך ומדלדל.

יפתח רון-טל: אבל בגדול, מ-40% של דלקים שאמורים להיות ב-2012, דלקים של גז, אנחנו נמצאים במקרה הטוב עם 30% מזה.

יפתח רון-טל: זאת ירידה דרמטית בכמות הגז, וכתוצאה מכך אנחנו משתמשים בדלקים חלופיים.

יפתח רון-טל: הדלקים האלה מזהמים יותר, והם בעיקר יקרים יותר.

יפתח רון-טל: זאת בעיית הבעיות היום.

יפתח רון-טל: זאת אומרת, מצד אחד, מדינת ישראל הלכה חזק – אגב, לפי דעתי, בצדק – על מימוש מהפכת גז, קרי, יש - - - של גז, החל מ-2004, דרך אגב, ובונים תחנות כוח שמופעלות על גז.

יפתח רון-טל: ומצד שני, נוצרו פערים בתכנון התשתיות הנדרשות, ונקרא לזה, היתירות הנדרשת כדי שהגז הזה יגיע לתחנות האלה.

יפתח רון-טל: ואנחנו נמצאים היום במצב של החל מתחילת שנת 2011 מציאות שהיא תהיה סדר גודל של עוד כשנה, שנה וכמה חודשים עד שיגיע גז מ"תמר".

יפתח רון-טל: מתוך כמעט 50% ממקורות הדלקים האלה, שהם גז, אנחנו נמצאים עם פחות מחצי.

יפתח רון-טל: אין לנו גז מצרי בכלל, יש לנו מאגר הולך ומתדלדל בים תטיס, הרבה מעבר למה שתכננו.

יפתח רון-טל: פשוט מתמוטט לנו מול העיניים – מתמלא במים ומתמוטט.

יפתח רון-טל: זה מביא לעליית מחירים, לעלייה בעלויות הדלקים באופן דרמטי.

יפתח רון-טל: החברה היציבה ביותר בעולם לא היתה שורדת, בטח לא חברת החשמל במצב הפיננסי שלה.

יפתח רון-טל: אין מה לעשות.

יפתח רון-טל: תיכף אני אגע גם לגבי מחירי החשמל, אני לא אהיה פטור מזה.

יפתח רון-טל: בשנת 2010 עלויות הדלקים בחברת החשמל היו 9.5 מיליארד שקלים.

יפתח רון-טל: הם תוכננו ללכת ולרדת במהלך 2011 בגלל שכמות התחנות שעובדות על גז הולכות ונכנסות כל הזמן, בלי שאני אפרט כרגע איפה, אבל במסגרת תוכניות החירום שאותן פירטתי קודם.

יפתח רון-טל: במקום זה אנחנו סיימנו את שנת 2011 עם עלויות דלקים של 14 מיליארד שקלים, רק בגלל שהפסיק הגז ממצרים.

יפתח רון-טל: נקודת העבודה שלנו, למי ששאל, שאין גז מצרי.

יפתח רון-טל: כל החישובים פה שאין גז מצרי.

יפתח רון-טל: מה שלא לקחנו בחשבון – בעוד אני מדבר אתך – כמות הגז שאנחנו מושכים, שמסופקת על-ידי ים תטיס הולכת וקטנה.

יפתח רון-טל: אלו השינויים בעלויות שאורית דיברה עליהם.

יפתח רון-טל: זה רק זה.

יפתח רון-טל: לא קשור לגז המצרי – אנחנו במצב של אין גז.

יפתח רון-טל: שנת 2012 – החישוב שלנו כרגע, שנידרש לבין 25-23 מיליארד שקלים.

יפתח רון-טל: זאת אומרת, אנחנו יותר ממכפילים את עלויות הדלקים בחברה.

יפתח רון-טל: אלו מספרים אסטרונומיים.

יפתח רון-טל: עם זה חברה לא יכולה להתמודד לבד, בטח לא חברה שהיא ספק שירות חיוני.

יפתח רון-טל: כי אם זה היה חברה פרטית, אתם יודעין מה היה קורה?

יפתח רון-טל: אני אגיד לכם מה היה קורה.

יפתח רון-טל: אם זו היתה חברה פרטית היא פשוט לא היתה מספקת חשמל.

יפתח רון-טל: היא לא ספק שירות חיוני.

יפתח רון-טל: או שהיתה מעלה את המחירים באופן שמותר לה.

יפתח רון-טל: אבל אנחנו לא חברה פרטית – וטוב שאנחנו לא חברה פרטית – ולכן יש חשמל במדינת ישראל.

יפתח רון-טל: זו הסיבה היחידה שיש חשמל.

יפתח רון-טל: לכן כל מי שמהר שולח את חברת החשמל לכל מיני כיוונים אחרים צריך לזכור שהיא מחויבת בראש ובראשונה – הרבה לפני החובות שלה, הרבה לפני, נקרא לזה, שמירה נניח, על יציבות אופטימאלית מבחינה פיננסית – לספק חשמל.

יפתח רון-טל: זו נקודת העבודה שלנו, וככה אנחנו מסתכלים על החיים.

יפתח רון-טל: עם זאת, אני רוצה להגיד שני דברים בהקשר הזה.

יפתח רון-טל: אחד, מחיר החשמל – אין מה לעשות, במדינת ישראל הוא יחסית זול.

יפתח רון-טל: אני אקרא לך את הטבלה, היא מעודכנת לסוף 2010, אבל השינויים היו בכל המקומות ברמה של אחוזים לכאן ולכן.

יפתח רון-טל: אני מדבר על יורו-סנטים.

יפתח רון-טל: מדינת ישראל – 8.63 יורו-סנט.

יפתח רון-טל: פינלנד – 8.86.

יפתח רון-טל: קרואטיה – 8.97.

יפתח רון-טל: צ'כיה – 9.49.

יפתח רון-טל: נורווגיה – 9.84.

יפתח רון-טל: דנמרק – 10.21.

עודד אגמון: איך נזכור כל כך הרבה מספרים?

יפתח רון-טל: לא קשור, אני נותן איזושהי תחושה.

יפתח רון-טל: במדינות מערב אירופאיות, כולן.

כרמל שאמה-הכהן: גרמניה?

יפתח רון-טל: שוודיה - - תן לי רגע - - -

לאה ורון: צרפת, אנגליה, הולנד?

יפתח רון-טל: שוודיה – 10.76.

יפתח רון-טל: הולנד – 11.55.

יפתח רון-טל: 50% יותר יקר.

לאה ורון: איפה יותר זול מאשר בישראל?

קריאה: בארצות הברית.

יפתח רון-טל: ארצות הברית זאת התנהגות אחרת מכיוון שהגז המסופק בארצות הברית הוא גז יבשתי, וכיום הוא יחסית זול.

יפתח רון-טל: אנחנו משווים את עצמנו - - יש מספר מדינות, אנחנו בשליש התחתון.

יפתח רון-טל: בוא נגיד, בקצה התחתון של השליש התחתון.

יפתח רון-טל: בריטניה – 12.46, מי ששאל על אנגליה.

יפתח רון-טל: ספרד – 12.71.

יפתח רון-טל: גרמניה – 12.72.

יפתח רון-טל: בלגיה – 12.78.

יפתח רון-טל: ואוסטריה זה כמעט 13 יורו-סנט.

לאה ורון: ובכל זאת, מי יותר זול מאיתנו?

לאה ורון: באיזה מדינות החשמל יותר זול מאשר בישראל?

יפתח רון-טל: את רוצה לשמוע רשימה של מדינות?

לאה ורון: שתיים-שלוש.

קריאה: יש רק שתיים-שלוש.

יפתח רון-טל: בדיוק, תיכף אני אגיע.

אמיר אדרי: ארצות הברית, מקסיקו וקוריאה.

יפתח רון-טל: ביקשתי נתונים רציניים - - -

אמיר אדרי: אנחנו בין הזולים.

יפתח רון-טל: יש לי במייל.

יפתח רון-טל: עשר שניות.

יפתח רון-טל: הנה – אסטוניה – 6.9.

יפתח רון-טל: הבאים אחרי מדינת ישראל.

יפתח רון-טל: בולגריה – 6.94, וצרפת – 8.16.

יפתח רון-טל: רומניה – 8.27, שהיא הכי צמודה אלינו.

יפתח רון-טל: אלה ארבעת המדינות מתוך הרשימה המעודכנת שהן יותר נמוכות.

יפתח רון-טל: פה אפשר לראות שבין 2009 - - לפני הירידה של 2010 - - -

אורית פרקש-הכהן: - - - חברת החשמל משתמשת בשקף של רשות החשמל.

יפתח רון-טל: אני יודע.

יפתח רון-טל: לא, זה שקף שלנו.

אורית פרקש-הכהן: צריך לתעד את זה.

יפתח רון-טל: זה שקף שלנו.

מנחם קמיש: לא, זה שלנו, זה מהמחשב שלי.

אורית פרקש-הכהן: שים לב משמאל למעלה, שים לב למשקפיים.

אורית פרקש-הכהן: הסמל הירוק של שירותים ציבוריים.

יפתח רון-טל: אני מחזיק בידי שקף זהה.

יפתח רון-טל: זאת אומרת, יש פה היסטוריה – נתוני רשות החשמל וחברת החשמל אותו הדבר.

יפתח רון-טל: איזה פלא, זה אפשרי.

יפתח רון-טל: בכל מקרה, מה שאני רוצה להגיד שהעלייה היא בין 2009 למי - - עוד פעם, גם אני חושב שצריך להקל על האזרח כמה שיותר.

יפתח רון-טל: אבל בואו נשים את הדברים בפרופורציות הנכונות – עלייה, לא באחוזים, באגורות, בין 2012-2009 זה 1.2 אגורות לקילוואט לשעה.

יפתח רון-טל: זו העלייה, אלו הנתונים.

יפתח רון-טל: זה המצב.

יפתח רון-טל: כי היתה ירידה, לפי עניות דעתי, ירידה שלא לקחה בחשבון הסתכלות עתידית ב-2010.

יפתח רון-טל: היא הקלה על האזרח אבל היא חייבה את הרשות, בצדק, לפי דעתי, להעלות את התעריף, לא בגלל שהיא רוצה לפתור את הבעיות הפיננסיות של חברת החשמל – זה סיפור אחר, גם לזה נידרש – רק כדי שמישהו יוכל לממן את עלויות הדלקים שעליהן דיברתי.

יפתח רון-טל: מישהו צריך לשלם על הדלקים האלה.

יפתח רון-טל: מה, אנחנו סגרנו את הברז המצרי?

יפתח רון-טל: אנחנו עשינו את המהפכה במצרים?

כרמל שאמה-הכהן: שאלה, אדוני היושב-ראש, אם אני מגלם את הגירעון של חברת החשמל במחירי החשמל, מה המחיר האמיתי שאזרחי ישראל ישלמו?

יפתח רון-טל: הבנק העולמי קבע בחוות דעת, שמבחינתנו היא אובייקטיבית, היא התבקשה על-ידנו, אבל אני מאמין בגוף הזה.

יפתח רון-טל: ההחלטה ניתנה ערב כניסתי לתפקיד, שכדי לייצב את חברת החשמל צריכים לקרות שלושה דברים: בסיס התעריף צריך לעלות ב-16%.

יפתח רון-טל: בסיס התעריף.

יפתח רון-טל: לא התאמות התעריף לעלויות הדלקים, בסיס התעריף.

יפתח רון-טל: שתיים, הזרמת הון בעלים של סדר גודל של כשישה מיליארד שקלים, והורדת עליות בחברת החשמל של בין 25%-20%, והתייעלויות בתוך חברת החשמל.

יפתח רון-טל: כל דרך שאנחנו נפעל – אלא אם היא תהיה באמצעות רפורמה - - -

כרמל שאמה-הכהן: למה זה לא קורה?

יפתח רון-טל: זה יקרה.

כרמל שאמה-הכהן: מתי?

יפתח רון-טל: זה יקרה.

יפתח רון-טל: אני מאוד מקווה שבמהלך השנה הקרובה אנחנו נשלים את העקרונות של הרפורמה והתחיל לממש אותה.

יפתח רון-טל: אין דרך אחרת.

יפתח רון-טל: אנחנו קבענו - - אני כיושב-ראש החברה - - -

כרמל שאמה-הכהן: מה זה עקרונות החברה?

כרמל שאמה-הכהן: מה שהצגת - - -

יפתח רון-טל: אני אגיד לך.

יפתח רון-טל: למשל, אנחנו קבענו שעד סוף 2012 – מכיוון שקבענו אז אני יכול להגיד את זה כאן – בחברת החשמל, בין אם תהיה רפורמה או לא תהיה רפורמה, יהיו פחות 400 עובדים קבועים.

כרמל שאמה-הכהן: עד סוף 2012?

יפתח רון-טל: עד סוף 2012.

יפתח רון-טל: בתוך הרפורמה, זה פחות או יותר הקצב שבו נרד.

יפתח רון-טל: אנחנו מדברים על התייעלות מבחינת כוח האדם בסדר גודל של בין 2,000-1,500 איש, לא פחות.

יפתח רון-טל: החוכמה תהיה שזה יהיה על בסיס של שינוי ארגוני, זאת אומרת, לא לפטר.

יפתח רון-טל: אם אתה מפטר ונשאר במבנה הארגוני הקיים שלך, אז אתה מייצר ארגון יותר חלש, אבל אם אתה בונה את הארגון בצורה יותר מתקדמת – סתם לדוגמא, האם צריך את כל כמות המחוזות שיש היום?

יפתח רון-טל: יש היום חמישה.

יפתח רון-טל: אבל יש גם שינויים, נקרא לזה, ביכולת השליטה שלך.

יפתח רון-טל: כאן אנחנו נקטין את כמות המחוזות, ונבנה ארגון שהוא יותר יעיל ומוכן לתחרות, כי הרפורמה קובעת גם תחרות במגזר הייצור, ואנחנו בעד התחרות הזאת.

יפתח רון-טל: אנחנו נתכונן אליה.

יפתח רון-טל: מונה אתמול או שלשום סגן השר איציק כהן כפרוייקטור מטעם שר האוצר לקידום הרפורמה הזו.

יפתח רון-טל: יש לו, לפי דעתי, את כלים ואת אורך הרוח כדי לקדם אותה.

יפתח רון-טל: תהיה רפורמה בחברת החשמל, והיא חלק משינוי מבני במשק החשמל, והוא כולל גם התייעלות בתוך החברה, גם – מה שאנחנו קוראים לו – "גמישות ניהולית" יותר טובה.

יפתח רון-טל: החלק הנוסף ברפורמה הזו, שבלעדיו לא תהיה רפורמה, זה מה שאנחנו נוהגים לכנות אותו "איתנות פיננסית".

יפתח רון-טל: זאת אומרת, הגעה למצב פיננסי יציב של החברה.

סלעית קולר: אפשר לשאול אותך שאלה?

יפתח רון-טל: רק שנייה, אני רוצה עוד מילה - - -

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להבין שהבנתי אותך טוב, כלומר, הרפורמה בחברת החשמל תכלול בהכרח ייקור התעריף?

יפתח רון-טל: כדי שתקרה רפורמה – רפורמה עולה כסף.

יפתח רון-טל: כדי להביא את החברה – במסגרת הרפורמה, אחרי שאנחנו נעשה את כל הצעדים הפנימיים – למצב של יציבות פיננסית, התעריף יידרש לעלות.

יפתח רון-טל: אם התעריף עולה עכשיו – הרי עליית התעריף עכשיו היא לא חלק מהרפורמה.

יפתח רון-טל: עליית התעריף עכשיו, כמו שאמרה אורית, היא תוצאה של עלייה בעלויות הדלקים, בעלויות הייצור.

יפתח רון-טל: מה שאנחנו מעריכים שיקרה – וזה הדבר הנכון – הוא למתן את הירידות בהמשך.

יפתח רון-טל: זאת אומרת, אנחנו נמצאים עכשיו ברמת עלות יצור מאוד גבוהה בגלל שאנחנו מייצרים עם סולר ולא עם גז.

יפתח רון-טל: החל מאמצע 2013, כשיתחיל להיכנס הגז, ולמעשה עלויות הייצור ירדו – לא בהכרח, לפי דעתי אנחנו נפעל נכון אם אנחנו נתאים רמת המחיר לא רק להורדת עלויות הייצור, אלא גם להיותו של המרכיב הזה מרכיב מאוד חשוב בשמירת היציבות הפיננסית של חברת החשמל ועיצובה במקביל לפעולות האחרות.

יפתח רון-טל: אני מקווה שהייתי ברור.

יפתח רון-טל: לכן זו החוכמה, ולכן גם היתה טעות גדולה ב-2010 להוריד את המחירים בצורה כל כך דרסטית, אבל אני לא נוגע בזה כרגע.

יפתח רון-טל: אני רוצה להגיד עוד שני דברים.

יפתח רון-טל: אחד, החשמל הכי זול והכי נקי, יושב ראש הוועדה, זה החשמל שאתה לא מייצר אותו.

יפתח רון-טל: עכשיו, זה לא סיסמא, זה באמת נכון.

יפתח רון-טל: זאת אומרת, כל מרכיבי ההתייעלות האנרגטית הם מרכיבים סופר חשובים במציאות שבה אנחנו נמצאים.

יפתח רון-טל: אני חושב שהדבר הזה הוא חיוני, גם מהכיוונים שהממשלה הולכת ותלך בהם, וככל שנעמיק את זה במסגרות השונות ובאופן שבו הציבור יהיה חלק מהתהליך הזה, אז יהיה לו גם יותר זול ויהיה ל גם בהכרח יותר נקי.

יפתח רון-טל: זה דבר אחד.

יפתח רון-טל: אני קורא לזה שאנחנו לא מייצרים רק מגה-וואטים, אנחנו גם צריכים לייצר נגה-וואטים.

יפתח רון-טל: זו נקודה אחת.

יפתח רון-טל: נקודה שנייה, אני רוצה לומר למה מי שהחזיקו את תלוש חברת החשמל וקראו אותו - - השאלה ששאלת, אני נותן לך נתון פשוט: בחודשים ינואר-פברואר 2012 היתה עלייה בביקושים לחשמל של 25% ביחס לחורף 2011, ביחס לינואר-פברואר 2011.

יפתח רון-טל: הנה לך עיקר הסיפור, מעבר לעלייה המתונה שהיתה במחירים, פשוט השתמשו יותר בחשמל, כי החורף מאוד קר.

יפתח רון-טל: אז לא יכול לבוא מישהו ולהגיד: שילמתי יותר, הוא גם צרך יותר.

יפתח רון-טל: בטח שהוא ישלם יותר.

יפתח רון-טל: הוא היה צריך להראות לך כמה הוא צרך יותר.

יפתח רון-טל: זו נקודה נוספת.

יפתח רון-טל: לאורך השנים, מהרגע שהגיע גז – צריך לזכור גם, אפשר לראות את זה כאן, בגדול, מ-2008 המשק חסך סדר גודל, מהפכת הגז חוסכת למדינת ישראל סדר גודל של מיליארד דולר בשנה.

יפתח רון-טל: זו מהפכה מאוד חשובה.

יפתח רון-טל: הבעיה היא שאנחנו נמצאים היום במשבר מתוחם בזמן וצריך להתמודד איתו.

יפתח רון-טל: אין מה לעשות.

יפתח רון-טל: וכולם צריכים להתגייס לזה.

יפתח רון-טל: היינו יכולים לחסוך 14 מיליארד שקלים, לא נעים לי להגיד.

יפתח רון-טל: איך?

יפתח רון-טל: אנחנו היום במרץ 2012.

יפתח רון-טל: לפי כל התוכניות של שותפות "תמר" הצינור שהיה אמור להיות מפותח ממאגר "תמר", שהוא מול חיפה, לחוף דור, פחות או יותר, היה אמור לעבוד בפברואר 2012.

יפתח רון-טל: שווה 14 מיליארד שקלים שאנחנו עכשיו צריכים להוציא כי הצינור הזה יהיה מוכן רק ביוני 2013.

יפתח רון-טל: עכשיו, הוא כמובן לא הולך לחוף דור, שזה בערך 80-70 קילומטר.

יפתח רון-טל: אלא לאיפה הוא הולך?

יפתח רון-טל: הוא הולך מ"תמר" לים תטיס ומים תטיס בצינור הישן לאשדוד.

יפתח רון-טל: זה ניהול בעייתי מאוד, בלשון עדינה, של המערכת הציבורית של מדינת ישראל, של מקבלי ההחלטות.

יפתח רון-טל: אתם צריכים ללמוד מזה לעתיד.

יפתח רון-טל: אני הייתי בישיבת הממשלה, הצגתי את זה, וראש הממשלה אמר את דעתו באופן הכי מפורש שבעולם – שזאת תקלה.

יפתח רון-טל: תקלה מאוד יקרה.

יפתח רון-טל: אגב, אני לא מפיל את זה על שישנסקי, זה לא קשור לשישנסקי.

כרמל שאמה-הכהן: זה היה מאבק עם הירוקים.

יפתח רון-טל: כן.

יפתח רון-טל: זה הבננות המפורסמות.

יפתח רון-טל: אני אומר שהחל מקיץ 2013 נכון שיהיה גז מ"תמר", אבל בוא לא נשכח – חשוב לי להגיד את זה כאן – כל הגז הזה יהיה מבוסס על צינור אחד בינתיים.

יפתח רון-טל: אחד, שחס וחלילה קורה לו משהו, נתכנס בו כולנו ולא נדע מה לעשות.

יפתח רון-טל: ולכן אני קורא מכאן: חייבים לקדם את זה מהר, ברמה של מהלך חירום, שיגיע לפחות עוד צינור מיד, ובשנים הקרובות אנחנו צריכים להגיע למצב של כארבעה צינורות שמגיעים מהים ליבשה כדי לייצר את אותה יתירות שמאפשרת לממש את מהפכת הגז, ולמדינת ישראל להפוך באמת ולהיות עצמאית מבחינה אנרגטית.

יפתח רון-טל: זה דבר שהוא חזון.

יפתח רון-טל: זו נקודה אחת.

יפתח רון-טל: הנקודה השנייה שרציתי לומר, שאני חש שיש התגייסות.

יפתח רון-טל: אנחנו ישבנו השבוע עם השר גלעד ארדן.

יפתח רון-טל: המשרד להגנת הסביבה – יש פה נציג שלו?

יפתח רון-טל: אני חושב שהמשרד הזה מתגייס.

יפתח רון-טל: תמיד אפשר לעשות יותר.

יפתח רון-טל: הוא מתגייס, הוא ער למצוקה, ואני חושב שהוא מגלה אחריות רבה לחלק של המשרד ממש ברמה הלאומית.

יפתח רון-טל: זה נכון גם לגבי משרד האנרגיה והסביבה, וזה נכון גם לגבי רשות החשמל, אבל זה לא מספיק.

יפתח רון-טל: אנחנו – ובזה אני מסיים – מחויבים למצוא מקורות לתקציב שיאפשר לנו לרכוש סולר, אחרת כבר בתקופה הקרובה לא נוכל לרכוש סולר בהיקפים הנדרשים.

יפתח רון-טל: אין לנו עודף מזומנים בשביל לרכוש סולר לתקופה הקרובה.

יפתח רון-טל: ואם לא יהיה סיכום מידי עם האוצר לגבי מכלול של פעולות שיאפשרו לנו במידי בין שניים לשלושה מיליארד שקלים, לא יהיה סולר.

יפתח רון-טל: ואז, מה שיקרה – לא רק שיש לנו בעיה פיננסית, אני מחזיר אותך למה שהתחלתי.

יפתח רון-טל: למה דיברתי על משברים משולבים?

יפתח רון-טל: כי אם לא יהיה סולר, וממילא אנחנו נמצאים ברזרבה אפס, הרזרבה לא תקטן, לא שלא תהיה רזרבה, יהיה פחות מהצורך, מכיוון שאין לי את הסולר לקנות לצורך הפעלת התחנות.

יפתח רון-טל: עכשיו, אני חס וחלילה לא מאיים.

יפתח רון-טל: אני מציג תמונה עובדתית שמחייבת את כולם להתגייס בתקופה הקרובה.

יפתח רון-טל: ואני לא פוסל אפשרות – אני אומר את זה פה, צריך לעשות הערכת מצב ביחד עם המשרד לאנרגיה – יש על פי חוק משק החשמל, סעיף 58, נדמה לי, שמאפשר על הכרזת מצב חירום במשק החשמל.

יפתח רון-טל: ואני לא פוסל אפשרות כזאת כדי לקצר תהליכים.

יפתח רון-טל: על זה אני אצטרך לשבת ולחשוב.

יפתח רון-טל: עד כאן.

יפתח רון-טל: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

סלעית קולר: אפשר שאלה על תוכנית החירום?

סלעית קולר: כי היינו פה בדיונים על תוכנית החירום בזמנו, כשר התשתיות היה בן אליעזר, ואתם הודעתם שב-2013-2012 הולך להיות מחסור, ואז היה את העניין של התשלום שאנחנו שילמנו על שלב א' של תוכנית החירום, שהיה אמור להביא אותנו למצב יותר טוב ב-2013-1012.

סלעית קולר: והסיפור - - -

יפתח רון-טל: לא, תוכנית החירום - - -

סלעית קולר: גויס כסף מהציבור - - -

יפתח רון-טל: תוכנית החירום – אני אבהיר בדיוק.

סלעית קולר: בדיוק, לא הבנתי מה קרה עם זה - - -

יפתח רון-טל: אוקיי, תוכנית החירום חולקה לשני חלקים.

יפתח רון-טל: בחלק הראשון נבנו שלושה מחזורים פתוחים על בסיס של גז, שסיפקו קצת פחות מ-300 מגה-וואטים בכל תחנה.

יפתח רון-טל: סך הכול כ-600 מגה-וואט.

יפתח רון-טל: זו תוכנית שהושלמה.

סלעית קולר: אוקיי, וזה על בסיס גז.

יפתח רון-טל: במקביל, המעבר לגז יצר עודפים שהיו אמורים לחזור לצרכן בהיקף של שני מיליארד שקלים.

יפתח רון-טל: ואז הגענו לצורך לקבל החלטות לגבי החלק השני של תוכנית החירום.

יפתח רון-טל: תוכנית החירום שלב ב', מהי?

יפתח רון-טל: לקחת את שלושת המחזורים האלה, שלושת מחזורי הגז הפתוחים האלה, ולסגור אותם באמצעות תוספות קיטוריות, ולהגיע למצב של כמעט 400 מגה-וואט בכל תחנה.

יפתח רון-טל: למרות שדירקטוריון חברת החשמל החליט בהחלטה עקרונית שהוא לא מממן יותר תוכניות פיתוח, לא יכולנו להתעלם ממצב החירום, ולכן זו היתה החלטה – דרך אגב, הראשונה שאני קיבלתי, החלטה לא פשוטה, די זחלתי כדי שההחלטה הזאת תוחלט – שנעשה שילוב כוחות ביחד עם האוצר, רשות החשמל, משרד האנרגיה והמים.

יפתח רון-טל: ואז אמרנו: ניקח את שני מיליארד השקלים האלה, במקום להחזיר אותם לציבור, נקבל אותם כהלוואה ונחזיר אותם לאורך כ-15 שנה – אנחנו רצינו יותר, בסוף סוכם על 15 שנה – ואנחנו כן נלך ונגייס עוד כ-1.5 מיליארד שקלים ונגיע להיקף תקציבי של 3.5 מיליארד שקלים שמאפשר לנו לבצע את תוכנית החירום שלב ב'.

יפתח רון-טל: כל מה שאמרתי עכשיו מבוצע, והוא חלק מהתוכנית.

יפתח רון-טל: לתוכנית הזו היה מרכיב נוסף, יחידה נוספת שהיתה יכולה לשנות את כל התמונה מהקצה אל הקצה – קוראים לה "מחז"מ אלון תבור", שאנחנו חשבנו – לא רק אנחנו חשבנו – קיבלנו הוראה ממשרד התשתיות לפתח את התחנה הזאת, ואין לנו כסף.

יפתח רון-טל: אז אני אמרתי: אוקיי, אין כסף?

יפתח רון-טל: בוא נעשה את זה בשילוב עם המגזר הפרטי.

יפתח רון-טל: ויצאנו ב-RFI, וכבר יכולנו לקדם את זה.

יפתח רון-טל: ואז בא חיים שני ואמר: אין צורך ב"אלון תבור".

יפתח רון-טל: למרות זאת אני נלחמתי כדי שנפתח את התחנה הזו.

יפתח רון-טל: ואז אמרו לי: שמע, אתה לא יכול לפתח את התחנה הזאת בשיתוף פעולה עם המגזר הפרטי כי השילוב הזה בין חברת החשמל, הקונסטרוקציה הזאת של חברת החשמל 49% והמגזר הפרטי 51%, זו קונסטרוקציה שתאושר לחברת החשמל רק במסגרת הרפורמה.

יפתח רון-טל: הפילו לי את זה.

יפתח רון-טל: משרד האוצר הפיל את זה.

יפתח רון-טל: ולכן אין "אלון תבור".

יפתח רון-טל: בעיני אי הקמתה של "אלון תבור" הוא מחדל.

יפתח רון-טל: כל השאר הושלם.

סלעית קולר: מה שאתה אומר - - - ירד גשם בשנה אחת - - -

יפתח רון-טל: כל השאר הושלם.

יפתח רון-טל: כל תוכנית החירום בפעולה.

יפתח רון-טל: שלב א' כבר עובד, ושלב ב' יהיה לפי לוח הזמנים שנקבע.

כרמל שאמה-הכהן: עוד שאלה מבחינת הצרכנים – אני לא יודע מי צריך להשיב עליה, חברת החשמל או רשות החשמל – במקרה של הערכת חסר של חשבון, של צריכה, חשבון שמוגש לצרכן על-פי הערכה, לא על פי קריאת מונה, וההערכה היא הערכת חסר, בחשבון שאחריו, כמובן, הוא על-פי קריאה, והיתרה מהחודש הקודם מצטרפת ובין לבין היתה העלאת מחיר.

כרמל שאמה-הכהן: הבנת את הדוגמא?

כרמל שאמה-הכהן: חשבון של ינואר-פברואר היה מחיר מסוים - - -

יפתח רון-טל: על ההפרש הזה, אם חלה העלאת המחיר.

כרמל שאמה-הכהן: איך מאתרים את ההפרש הזה ועל-פי מה הוא מתומחר?

יפתח רון-טל: אתה שואל שאלה טובה.

יפתח רון-טל: אין לי תשובה, אבל אני מקווה שלא הצרכן ישלם את זה.

אורית פרקש-הכהן: אם אתה רוצה, יש כאן נציגה, ראש אגף פניות ציבור שלנו, מירב יוסף.

אורית פרקש-הכהן: ויש לנו תשובה לעניין הזה.

אורית פרקש-הכהן: ברגולציה הצרכן לא ניזוק, אבל הנה, מירב תשיב.

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה, כן.

מירב יוסף: קודם כל שלחנו תשובה בכתב, ראית, אני מניחה.

מירב יוסף: אנחנו מדברים על חודשיים שהיתה הערכת צריכה, והוגש חשבון על בסיס הערכה.

מירב יוסף: עוד חודשיים עברו ואז היתה קריאת מונה רגילה.

מירב יוסף: ואז אתה שואל אם היתה העלאת מחיר בארבעת החודשים האלה – איך יודעים?

מירב יוסף: כאשר עושים את קריאת המונה המסכמת, נקרא לה, חברת החשמל עושה את זה לפי יומית.

מירב יוסף: זאת אומרת, שאם היתה העלאת מחיר באמצע – כתוב את זה גם בחשבון: "ראו, השתנו המחירים לאורך התקופה.

מירב יוסף: החשבון נעשה לפי חישוב יחסי".

מירב יוסף: זה כתוב בהודעה על גבי החשבון.

מירב יוסף: מה שעושים, לוקחים את כל התקופה הזאת ומחלקים אותה לפי ימים בפועל.

מירב יוסף: ואז, אם ההעלאה, נניח היתה ב-2 בפברואר, לצורך העניין, אז עד ה-2 בפברואר זה לפי התעריף הקודם.

מירב יוסף: לוקחים את ארבעת החודשים ועושים ממוצע.

מירב יוסף: נניח שבארבעת החודשים יש לנו 120 יום – זה 60 ועוד 60 בדרך כלל – בכל יום לפי הקריאה המסכמת של המונה, נניח הוא צרך 2,000 קוט"ש, אז מחלקים לפי התקופה הזאת, ואז יודעים כמה הוא צרך פר יום.

מירב יוסף: ואז מחשבים – עד למועד שבו היה - - בסדר?

מירב יוסף: זו גם התשובה - - -

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, החישוב פר יום נעשה על ארבעה חודשים ולא על חודשיים.

מירב יוסף: נכון, ואז ככה יודעים מתי התעדכן התעריף.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: גדי שלסקי, מנכ"ל חברת "פאוורסיינס", בבקשה.

גד שלסקי: אני ביקשתי להופיע כאן כי אנחנו חברה שמייצרת חסכמים לחיסכון בחשמל.

גד שלסקי: אנחנו מפחיתים את המתח העודף שקיים ברשת.

גד שלסקי: מי שלא יודע, המתח הוא כמו במייל לחץ.

גד שלסקי: חברת החשמל מעלה את המתח כדי לספק את הביקוש העולה בצריכת החשמל.

גד שלסקי: שואלים את הציבור מה המתח בישראל, רוב הציבור אומר 220 וולט.

גד שלסקי: זה כבר מזמן לא 220 וולט, זה 230 וולט, והאיחוד האירופאי העלה את זה ל-240.

גד שלסקי: מרבית מדינות אירופה זה 240.

גד שלסקי: לחברת החשמל מותר לספק חשמל בטווח של בין מינוס, פלוס 10%.

גד שלסקי: זאת אומרת, בין 207 וולט ל-253 וולט, המתח הוא תקני, המכשירים עובדים, הכול בסדר.

גד שלסקי: אז ב-240 וולט, או 245 וולט, צריכת החשמל גדולה בצורה משמעותית מאשר ב-220 או 215.

גד שלסקי: תסתכלו על החדר כאן: התאורה כאן תוכננה ל-220 וולט.

גד שלסקי: אם יש כאן עכשיו 230 או 240 וולט, יש כאן עודף תאורה על מה שתוכנן.

גד שלסקי: המכשיר שלנו עובד כמו החסכם – מפחית את המתח העודף, מייצב אותו על 220, 215, איך שמתכננים, וחוסך בסדר גודל של - - -

כרמל שאמה-הכהן: איפה מותקן המכשיר, פר בית?

גד שלסקי: הוא מותקן אחרי שעון החשמל.

גד שלסקי: יש לנו סדרה של מכשירים – יש מכשירים רק לתאורה.

גד שלסקי: אפילו כאן, בכנסת, ליד שער "פולמבו" מותקן מכשיר כזה כבר מספר שנים, חוסך 27% בתאורה ההיקפית של הכנסת.

גד שלסקי: שם זה מותקן על מערכת תאורה, על מרכזיית תאורה.

גד שלסקי: יש לנו מכשיר שיצא לפני שנה שמותקן מיד אחרי שעון החשמל, והוא חוסך על כל הצריכה הכללית של המתקן.

גד שלסקי: זה מוצר תוצרת כחול-לבן, אנחנו נמצאים באור יהודה, הכול תוצרת של ישראל, אנחנו מוכרים בישראל.

גד שלסקי: 55% או 60% מהמכירות שלנו הם בחו"ל, במדינות אירופה.

גד שלסקי: זה מוצר יעיל, חברת החשמל מכירה אותו, הוא מותקן בחברת החשמל, במשרד בירושלים ובחדרה.

גד שלסקי: אני באתי לספר את הסיפור הזה כאן לא רק לעשות לנו את הפרסום, אלא בעיקר לבוא ולהגיד: יש גם פיתרון.

גד שלסקי: כמו שחסכמים הורידו בצורה משמעותית ונקלטו היטב, צריך להיות כאן איזשהו מאמץ לאומי לבוא ולהכניס מכשירים כמו שלנו או מכשירים אחרים, ויש את המאמץ הזה.

גד שלסקי: גם המשרד לאיכות הסביבה וגם משרד התשתיות משקיעים, אבל יש מקום למאמץ נוסף, שאפשר לעשות אותו בטווח קצר, לחנך את הציבור, להביא את זה לידיעת הציבור.

גד שלסקי: ואפשר כאן להפחית – תחשבו, אם מורידים 10% בצריכת החשמל, זה פותר ליפתח ולחברת החשמל את כל הבעיות.

כרמל שאמה-הכהן: רשות החשמל, אתם מכירים את זה?

לאה ורון: אתה פנית לרשות החשמל, לחברת החשמל?

עודד אגמון: זהו, זה בדיוק מה שבאתי להגיד, דווקא פנייה שלך לא ראינו ברשות החשמל, ונשמח לראות מה המוצר הזה, זה יכול להיות מוצר מאוד מעניין.

עודד אגמון: יש לנו הסדרים, כמו ששמעת, על ניהול ביקושים, זה יכול להיות חלק מתוך אותם הסדרים.

עודד אגמון: בוא, תציג לנו את הפרויקט הזה, יש לנו אנשים מקצועיים, גם בקטע הכלכלי, גם בקטע ההנדסי, הם יכולים ללמוד את הנושא ולראות אם אפשר לשלב את זה פנימה.

עודד אגמון: זה נשמע מעניין על פניו.

כרמל שאמה-הכהן: העלות של מכשיר כזה, היא ריאלית גם למשק בית ממוצע?

גד שלסקי: יש לנו מכשיר גם למשק בית.

גד שלסקי: אנחנו מסתכלים בדברים האלה על Return on investment, החזר ההשקעה.

גד שלסקי: החזר ההשקעה הוא שנה וחצי לשלוש שנים.

גד שלסקי: אם נותנים איזשהו עידוד כמו פחת מואץ לעסקים או הנחות - - -

כרמל שאמה-הכהן: מה העלות שלו?

כרמל שאמה-הכהן: מה העלות של מכשיר כזה?

גד שלסקי: זה תלוי בגודל.

כרמל שאמה-הכהן: סדר גודל.

גד שלסקי: מכשיר ביתי יכול לעלות סדר גודל של 3,000-2,500 שקלים, כאשר מכשיר לעסק, אם זה עסק גדול, זה יכול להיות גם כמה עשרות אלפי שקלים.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

מנחם קמיש: מה מונע ממך כבר עכשיו לשווק את זה?

גד שלסקי: אנחנו משווקים.

אורית פרקש-הכהן: אתה יזם פרטי, אתה יכול ללכת ישירות ל- Target marketשלך ולשווק את המוצר.

גד שלסקי: אנחנו משווקים ואנחנו עושים את זה ומוכרים בחו"ל הרבה יותר מאשר בישראל, אבל חשבתי שזה נכון לבוא ולהציג את הדבר הזה כאן, כי כמו שמדינת ישראל נרתמה, לא חיכתה שהציבור ילך ויקנה חסכמים, אלא עשתה איזשהו מהלך לעודד את הציבור – בחלק מן המקרים אפילו סבסדו את זה ודחפו את זה.

גד שלסקי: מכיוון שיש כאן כזאת מצוקה, גם של הציבור שמשלם הרבה כסף, וגם של חברת החשמל – בצורת.

גד שלסקי: במקום לקנות גנראטורים, או בנוסף לגנראטורים שבחירום, בואו נעשה עוד איזה מאמץ, וגם נתייעל.

גד שלסקי: קיבלתי את דבריו של יושב-ראש חברת החשמל, שהחשמל הכי כדאי זה החשמל שלא צורכים.

כרמל שאמה-הכהן: הכי נקי.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי, איתן פרנס, מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה מתחדשת.

איתן פרנס: אני רוצה להתריע על כמה דברים שקורים בחדר הזה והם חמורים ביותר, כי מדינת ישראל מתנהלת באופן של משבר במשק האנרגיה כבר אני לא יודע כמה זמן, ואף אחד לא מדבר על תכנון אמיתי של משק חשמל.

איתן פרנס: תכנון אמיתי של משק חשמל נעשה 30 שנה קדימה.

איתן פרנס: לכל המדינות המפותחות יש תוכניות אסטרטגיות.

איתן פרנס: מדינת ישראל – שמענו כאן את יושב-ראש חברת החשמל על התחזית לקיץ הצפוי.

איתן פרנס: אולי הדבר הכי נכון הוא לקרוא מכאן לכל תושבי ישראל שיקנו קיט סולארי לקיץ הקרוב, כי הם רוצים לטעון את הפלאפון שלהם, או את המחשב הנייד – לשלוח את ההסכם או את החוזה או את המייל או לדבר בטלפון עם מישהו, אז עדיף להם שיצאו לשמש, כי זה יקרה בשעת שיא, ויטעינו.

איתן פרנס: והדבר הזה מתפרס לא רק לשימוש הפרטי.

איתן פרנס: מדינת ישראל חייבת להיכנס לעולם הסולארי.

איתן פרנס: היא חייבת לייצר חשמל סולארי, והיא יכולה לעשות את זה כבר בקיץ הקרוב בעלויות שהן דומות לעלויות השיא שיהיו בקיץ.

איתן פרנס: שמענו כאן את יושב-ראש חברת החשמל גם בנושא נוסף:

איתן פרנס: ביטחון האנרגיה ועצמאות האנרגיה של מדינת ישראל.

איתן פרנס: ההישענות על מקור אחד של גז – כמה זול שהוא יהיה, וכמה טוב שהוא יהיה – היא מסוכנת למדינת ישראל.

איתן פרנס: אפשר להקים בשנים הקרובות מאות ואלפי מגה-וואטים בערבה – אם נתחיל היום אז עוד שלוש שנים זה יהיה, והם יהיו מקור נוסף, ולא צריך להזכיר כאן מה יכול לקרות בשעת חירום, ומה יכולה לעשות תחנת כוח של 1,000 מגה-וואט.

איתן פרנס: לא צריך לפחד לדבר על הטכנולוגיות האלה, הן ישראליות, הן כחול-לבן, הן נמצאות כאן.

איתן פרנס: אנחנו, הישראלים, בונים את התחנות של קליפורניה, ועשינו את זה גם בשנות ה-80, וכאן אנחנו נמצאים ב-2012 בדיון על משק החשמל, ואיש לא מדבר, חס וחלילה, על אנרגיה סולארית.

איתן פרנס: עוד לא נכנסתי לנושא הכלכלי.

איתן פרנס: במה שונה אנרגיה סולארית, והאנרגיה המתחדשת בכלל?

איתן פרנס: היא שונה בזה שמהיום שמקימים אותה אין כבר עלויות, אין דלקים.

איתן פרנס: אז נכון שקשה לכל הכלכלנים שינוי הפרדיגמה הזה, שלא צריך לחשוב מהיום שהקמת מאיפה יבוא הסולר.

איתן פרנס: מה לעשות?

איתן פרנס: עולם חדש.

איתן פרנס: כן, עולם חדש, שמתקשים לקבל אותו, גם ברשות החשמל וגם בחברת החשמל – ואני לא מאשים את חברת החשמל, כי אף אחד לא נתן לה להיות פרטנר לנושא הזה – ומתקשים לקבל את שינוי הפרדיגמה הכלכלית הזו.

איתן פרנס: עכשיו, אנחנו אומרים כך – ואני מסכם – תכנון משק החשמל של מדינת ישראל צריך להיעשות בראייה של 30 שנה, כמו בכל משק חשמל מתוקן בעולם, תוך בחינה של שילוב הולך וגובר של אנרגיה מתחדשת.

איתן פרנס: גם אם זה יקרה בעוד חמש שנים, אם נתחיל לתכנן היום – וראו את צינור הגז שהיה צריך להגיע ולא הגיע – אז בעוד חמש שנים יהיה.

איתן פרנס: דבר שני, לקיץ הקרוב צריך לאשר הסדר – ונמצאים כאן כל האנשים הרלוונטיים – שמי שיכול לייצר את החשמל לצריכתו העצמית בעלויות שהן עלויות דומות לעלויות הרכישה מחברת החשמל יוכל להקים גג סולארי – אם זה לביתו, אם זה לעסקו – ולא יקרה כלום אם יהיו כמה מאות מגה-וואטים שיעלו קצת יותר ויספקו חשמל בשעות שיא.

איתן פרנס: בסופו של דבר הם גם יהיו מקור לביטחון אסטרטגי, ביטחון האנרגיה של ישראל – וזה הדבר האחרון שאני רוצה להגיד – אם לא נתחיל היום בהקמת תשתית רגולאטיבית להקמת תחנות כוח, תחנות העתיד, התחנות הסולאריות שיהיו לצד הגז מקור משלים לביטחון אנרגיה, כולנו נכשלנו, ונשב כאן, בכנסות ישראל, ובהרבה מאוד ועדות ונגיד למה לא עשינו את מה שיכלנו לעשות, והדבר הזה לא נעשה.

איתן פרנס: זה שלרשות החשמל אין תזה בנושא אנרגיה מתחדשת כי היא אומרת: זה לא התפקיד שלי, זה ששר התשתיות אומר: אין לי תזה לגבי אנרגיה מתחדשת, לעצמאות אנרגיה כי יש כאן ריבוי של פקידות שעוסקת בזה, וזה שמשרד האוצר נמצא כאן ולא מקבל את שינוי הפרדיגמה שבכל משרדי האוצר הבין-לאומיים קיבלו אותו ולקחו מודלים כלכליים חדשים לבחון את זה, בסופו של דבר זה בושה לנו כעם נאור, שאנחנו לא מצליחים להביא את הנושא הזה של החשמל החדש.

איתן פרנס: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

אורית פרקש-הכהן: אפשר להתייחס?

כרמל שאמה-הכהן: כן, בבקשה, עורכת הדין אורית פרקש, בבקשה.

אורית פרקש-הכהן: חשוב לי להתייחס לדברים של איתן פרנס גם מהבחינה הציבורית וגם מהבחינה הממשלתית.

אורית פרקש-הכהן: אני חושבת שלהגיד שלרשות החשמל אין תזה בנושא אנרגיות מתחדשות זה קצת מנותק מהמציאות, לאור העובדה שבשנים האחרונות אנחנו תמחרנו הסדרה של כמעט 2,000 מגה-וואט של אנרגיות מתחדשות.

אורית פרקש-הכהן: יש לנו מחירים היום, ב-PV אנחנו מדברים על 400 ועוד 300 ועוד 200, על כ-900 מגה-וואט שתמחרנו.

אורית פרקש-הכהן: רק אתמול מליאת הרשות שחררה עוד רישיונות ב-180 מגה-וואט של יזמות בפוטו וולטאי שמחוברת לרשת הולכה, יזמות גדולה.

אורית פרקש-הכהן: המדינה סיימה מכרז - - - רק לאחרונה, בטכנולוגיות של פוטו וולטאי וטכנולוגיות תרמו-סולאריות.

אורית פרקש-הכהן: יש לנו תעריפים של 800 מגה-וואט לאנרגית רוח, של 160 מגה-וואט לטכנולוגיות בביו-גז.

אורית פרקש-הכהן: בסוף צריך גם להתחבר לדיון הזה – לדברים האלה יש עלויות, וצריך גם להבין את זה.

אורית פרקש-הכהן: לצד העובדה שאנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה בהכנסת אנרגיות מתחדשות – והדבר הזה, דרך אגב, הוא במסגרת מדיניות ממשלה והחלטות ממשלה קיימות, שאנחנו פועלים ליישום שלהן ולקידום שלהן.

אורית פרקש-הכהן: אנחנו רואים חשיבות עליונה להכניס ולהעשיר את מדינת ישראל, ככל שניתן, באנרגיות מתחדשות.

אורית פרקש-הכהן: אבל יחד עם זה, צריך להבין שלעולם זה לא יכול להיות תחליף לדלקים - - - מטבע, המוגבלות של המשאבים הטבעיים שעליהם נסמכת האנרגיה הזאת.

איתן פרנס: אנחנו לא מוגבלים, אני חייב להגיד - - -

אורית פרקש-הכהן: שנייה, איתן.

אורית פרקש-הכהן: בנוסף, הצרכנים צריכים להבין שבסוף הדברים האלה עולים כסף.

אורית פרקש-הכהן: ואנחנו מדברים על צפי של - - הטכנולוגיות האלה אמורות להשפיע על תעריף החשמל לצרכן עד שנת 2020 בכמעט 15% עלייה של התעריף לצרכן.

אורית פרקש-הכהן: הדברים האלה צריכים להיאמר.

אורית פרקש-הכהן: ויחד עם זאת, אנחנו עושים כאן עבודה מאוד גדולה, ואני חושבת שבשנים האחרונות כל ההסדרה הזאת נפרסה בעבודה מאומצת ובטווח זמנים מאוד קצר.

אורית פרקש-הכהן: אנחנו גם מודעים לעובדה שהטכנולוגיות האלה הולכות ועוברות הוזלות דרמטיות ומשמעותיות ככל שהזמן עובר, ולמרות זאת אנחנו ממשיכים ומקדמים את הטכנולוגיה הזאת, באמת, מתוך חשיבות מאוד גדולה לקידום התעשיות האלה והאנרגיות האלה, שיהפכו חלק מתמהיל הדלקים במדינת ישראל.

אורית פרקש-הכהן: אז אני באמת חושבת שבעניין הזה נעשית עבודה, ואני חושבת שבסוף התוצאות מדברות בעד עצמן, התוצאות נראות ברגליים.

אורית פרקש-הכהן: וברגליים יש תעשייה חיה וקיימת ויזמות שמתכנסת למספרים מאוד יפים, ואני חושבת שאנחנו בכיוון הנכון ליישום יעדי הממשלה בעניין הזה.

אורית פרקש-הכהן: אני לא חושבת שהעובדה שרשות החשמל עומדת על זה שהדברים יעשו תוך שמירה על הנטל על צרכני החשמל צריכה לעמוד כנגדה, כי זה דבר שהוא חשוב לא פחות.

איתן פרנס: אדוני היושב-ראש, אני מבקש רשות לענות תשובה קצרה ביותר, כי עלייה של 15% במחירי החשמל בישראל היא לא רק תיאורטית, היא דמיונית.

איתן פרנס: רשות החשמל מפחיתה תעריפים.

איתן פרנס: המחיר הזה של 15% – אם ייושמו של 2,000 המגה-וואטים – ומה לעשות, אני מתבייש להגיד, אנחנו ב-200 מגה-וואט בשלוש שנים.

איתן פרנס: בואי אני אנסה לתת הצהרה כאן, גם ב-2015 אולי נכפיל את זה אם נמשיך בדרך הנוכחית.

איתן פרנס: אבל אני רוצה להגיד דבר כזה: אנחנו רוצים לייצר בעלות ייצור חשמל, ואנחנו רוצים להתחרות, ואנחנו רוצים את התשתית הזאת, שלוקח שנה להקים אותה, תשתית רגולאטיבית, ואני מצטער להגיד את זה, אף אחד לא עושה שום דבר במדינת ישראל כדי לאפשר לנו תשתית רגולאטיבית, שנוכל לייצר בעלויות שהן עלויות מתחרות.

איתן פרנס: בסופו של יום, האנרגיה המתחדשת תנצח, כל האנרגיות – זה יהיה בגלל הטכנולוגיה.

איתן פרנס: ככה עשו בחלל, וככה עשו בטכנולוגיות התקשורת, ככה עשו במחשוב.

איתן פרנס: אנחנו נגיע לשם, מדינת ישראל לא צריכה להיות מפגרת מאחור.

איתן פרנס: ובנושא הזה - - -

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים לסיים.

אמיר אדרי: אני רוצה להגיב, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: עוד פעם?

כרמל שאמה-הכהן: אבל נרשם לפניך דורון אהרון, מינהל החשמל, משרד התשתיות.

דורון אהרון: אני מהמר גם שאני אמצה את מה שאמיר אמר.

דורון אהרון: אני פשוט קצת חושש שהדיון הזה לא יהפוך לדיון סולארי, כי אני לא מכיר משקים בעולם שמבוססים על טכנולוגיה סולארית.

דורון אהרון: למרות שהתעריף של - - -

איתן פרנס: 200 מגה-וואט אתה כן מכיר במדינה מפותחת?

דורון אהרון: שנייה, איתן - - -

איתן פרנס: - - - מגה-וואט בשלוש שנים בגללכם.

דורון אהרון: איתן, בדרך כלל אני מפריע לאחרים, אני מבקש שלא יפריעו לי, אבל בוא נעשה - - - אני אומר את האמת, תרבות הדיבור לא משהו, אבל פה אני משתדל.

דורון אהרון: כמי שנמצא במשרד שאחראי על תוכנית הפיתוח של משק החשמל, אנחנו ערים לזה שהחשמל הסולארי יכול להיות שנהיה אטרקטיבי, בטח ובטח עם התעריף השלם שפורסם לאחרונה, של 54 אגורות.

דורון אהרון: ההסדרות של רשות החשמל, שאורית ציינה, נעות בין 90 אגורות וצפונה.

אורית פרקש-הכהן: ודרומה גם.

דורון אהרון: ודרומה גם.

דורון אהרון: מה שאותנו מעניין זה להסתכל קדימה, ואת זה אמר יפתח.

דורון אהרון: אנחנו צריכים להסתכל קדימה ולראות שאנחנו משלבים פנימה בתוך פיתוח משק החשמל גיבוי של פחם, מכניסים את תחנה D, שנמצאת על סדר היום, אכן יוצאת את הפועל, שחברת החשמל אכן מתחילה להקים אותה.

דורון אהרון: יש פה מחלוקת, אבל שימי לב, לאה, לנזק הסביבתי שנגרם כתוצאה משריפת סולר עכשיו.

דורון אהרון: הנזק הסביבתי הוא אדיר, אז מה עשינו?

יפתח רון-טל: שנייה, מחלוקת בתחנה D? אין כבר.

יפתח רון-טל: המשרד להגנת הסביבה והמשרד לאנרגיה ומים סיכמו את מתכונת ההפעלה של התחנה.

דורון אהרון: זה בטוח מעורר צרימה לארגוני הסביבה שמדברים על פחם, גם אם המחלוקת היא לא במשרדי הממשלה.

יפתח רון-טל: תקשיב, יש סיכום עם המשרד להגנת הסביבה בעניין הזה.

יפתח רון-טל: ההגדרה היא שזו תחנה שעובדת על גז בגיבוי פחם.

קריאה: המועצה הארצית לא קיבלה.

יפתח רון-טל: אני יודע.

יפתח רון-טל: אנחנו מכירים את - - - של האוצר.

דורון אהרון: אדוני היושב-ראש, מה שחשוב לשים אליו לב כאן, שבאמת, התוכניות האלה יוצאות אל הפועל גם מצד חברת החשמל, גם מצד כל מי שמחויב לזה סטאטוטורית, ולהפניות של ערבויות מדינה מצד האוצר.

כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין, אומר היושב-ראש, שהוא במשבר קריטי.

דורון אהרון: אני מסתכל קדימה.

דורון אהרון: זה שאנחנו במשבר עכשיו - - -

כרמל שאמה-הכהן: מתי התוכנית תוציא אותנו מהמצב המשברי?

דורון אהרון: אני מעריך שב-2014 אנחנו כבר נתחיל כבר להרים את האף מעל פני המים.

דורון אהרון: אבל צריך להסתכל קדימה, לראות למה נקלענו למצב הזה ולדאוג שלא חוזר על עצמו.

כרמל שאמה-הכהן: לגישתכם, הופקו הלקחים?

דורון אהרון: אנחנו, מצידנו, הפקנו את הלקחים ביום שיפתח נכנס לתפקיד.

דורון אהרון: אני נחתי אצלו במשרד – אני לא זוכר מתי זה היה, ב-2009 – וביקשתי ממנו ומנציג האוצר: בוא נראה איך אנחנו מקימים את "אלון תבור" שהוא מדבר עליה.

דורון אהרון: והיה פה וטו מצד שני לא להקים את "אלון תבור", ואנחנו ממשיכים עם כל מיני התנהלויות כאלה, רק צריך לראות שזה לא קורה.

כרמל שאמה-הכהן: למה, זו היתה העמדה האישית של שני?

דורון אהרון: לא, זו היתה העמדה של האוצר.

אמיר אדרי: לא, אני רוצה להסביר.

כרמל שאמה-הכהן: בוא נשמע אותו.

כרמל שאמה-הכהן: כן, נציג האוצר.

אמיר אדרי: הייתי רוצה להגיב לכמה טענות שהועלו כאן.

אמיר אדרי: דבר ראשון, מבחינת קיץ 2012 – חשוב להדגיש שתוכנית החירום ב' היתה מיועדת לקיץ 2013.

אמיר אדרי: חברת החשמל לא עמדה בלוחות הזמנים, לכן השר הממונה, שהוא שר האנרגיה והמים, דחה את זה לשנת 2013.

אורית פרקש-הכהן: 2012, אתה אמרת - - -

קריאה: היתה מתוכננת ל-2012.

אמיר אדרי: היתה מתוכננת לקיץ 2012 ודחו את זה ל-2013.

קריאה: כן.

אמיר אדרי: מעבר לזה, חשוב להדגיש שהעבודה ברשות חיים שני היתה - - -

לאה ורון: אני לא הבנתי, למה הכוונה?

לאה ורון: הוכנה תוכנית חירום - - -

סלעית קולר: שמימנו אותה והיא היתה אמורה לפעול.

אמיר אדרי: היתה תוכנית חירום שהיתה אמורה להיות לשנה הזאת, לשנת 2012, והיא לא בוצעה.

אמיר אדרי: חברת החשמל לא יכלה לעמוד בלוחות הזמנים האלה.

אמיר אדרי: לכן תוכנית החירום נדחתה בשנה, זו המשמעות.

אמיר אדרי: עכשיו, בנושא - - -

לאה ורון: רק תתייחס אחר-כך ל"אלון תבור".

אמיר אדרי: כן.

יפתח רון-טל: זה לא מדויק, אבל אני לא מתערב - - -

אמיר אדרי: תן לי לסיים, בבקשה.

אמיר אדרי: אני הקשבתי בקשב רב לכל הדברים שנאמרו כאן.

אמיר אדרי: בנושא ועדת שני – ועדת שני בחנה את הרזרבה הרצויה ואת מצב ההיצע במשק החשמל.

אמיר אדרי: מסקנות הוועדה היו ברורות שהרזרבה היא מספקת, אם כי יש לפעול להגדיל את צד ההיצע ולהקטין את צד הביקוש.

אמיר אדרי: חשוב להדגיש שאנחנו בסך הכול רוצים לקדם את התחרות.

אמיר אדרי: אפשר להמשיך ולתת לחברת החשמל להקים תחנות כוח, אבל בסך הכול אנחנו רוצים ליצור תחרות במשק החשמל, ולא ליצור גוף שהוא מונופול.

אמיר אדרי: בנוסף, ההצעה של חברת החשמל, בעצם היתה אפשרות להכנסת יזם פרטי, שזו "החברה לישראל", שזה בעצם איחוד של שני גופים שהם בעלי כוח שוק מאוד מהותי.

אמיר אדרי: לכן בראיה כוללת ובראיה של האינטרס המשקי - - -

לאה ורון: הכנסת "החברה לישראל" לאן?

לאה ורון: לא ברור.

אמיר אדרי: ההצעה של חברת החשמל כללה את "החברה לישראל".

לאה ורון: היזם הפרטי של "אלון תבור".

יפתח רון-טל: לא, אנחנו יצאנו למכרז.

יפתח רון-טל: אם היינו מצליחים - - -

אמיר אדרי: לא, לא יצאתם למכרז - -

יפתח רון-טל: - - פטור ממכרז - - -

אמיר אדרי: הגעתם להכרעה.

אמיר אדרי: זה לא היה מכרז.

אמיר אדרי: זה לא היה מכרז.

יפתח רון-טל: ועוד איך מכרז.

יפתח רון-טל: הגשנו RFI מכרזי לחלוטין.

יפתח רון-טל: היתרון של "החברה לישראל", בגלל שאנחנו מדברים על מצב חירום ולוח הזמנים הוא קריטי, שלהם היתה אופציה לטורבינה מוכנה.

יפתח רון-טל: ולכן זה היה חוסך זמן, זה היה חוסך שנה.

יפתח רון-טל: אבל זה כבר חלב שנשפך.

אמיר אדרי: אני שוב מדגיש שוועדת שני בחנה את רמת הרזרבה הרצויה לשנת 2013.

אמיר אדרי: להבנתנו, רמת הרזרבה היא מספקת.

אמיר אדרי: יש דחייה בפרויקט הסולקנים, כלומר, תחנה פחמית לא תושבת.

אמיר אדרי: אנחנו פועלים במקביל להקדים כניסת יח"פים.

אמיר אדרי: יש החלטת ממשלה - - -

קריאה: ל-2013?

אמיר אדרי: ל-2013.

אמיר אדרי: ועדת שני התייחסה לשנת 2013.

אמיר אדרי: במקביל אנחנו פועלים להקדמת כניסת היח"פים, ומשקיעים כספים גדולים בהיקפים משמעותיים בפרויקטים להתייעלות אנרגטית.

אמיר אדרי: בשנים 2011 ו-2012 אנו צופים העברת תקציב של בסך כ-300 מיליוני שקלים למשרד האנרגיה והמים לטובת פרויקטים להתייעלות אנרגטית, קרי הקטנת הביקושים.

אמיר אדרי: בנושא סולארי – רק משפט בנושא הסולארי.

אמיר אדרי: חשוב להדגיש רק כמה דברים, לתקן ולהביא את הדברים על דיוקם.

אמיר אדרי: להגיד שזו טכנולוגיה כחול-לבן זה מאוד לא מדויק.

אמיר אדרי: מאוד מאוד לא מדיוק - - -

איתן פרנס: תרמו-סולארית - - -

אמיר אדרי: תן לי לסיים, אני הקשבתי בקשב רב לדבריך.

אמיר אדרי: חשוב להדגיש שעלות ההקמה היא עלות יקרה, ושהפאנלים מקורם בסין.

אמיר אדרי: כלומר, העלות האלטרנטיבית לייצור חשמל זה בעצם ייצור פרטי או ייצור באמצעות חברת חשמל, שהוא הרבה יותר זול מאנרגיה סולארית.

אמיר אדרי: אנחנו כיום מסבסדים את האנרגיה הסולארית, ובעקיפין מסבסדים את התעשייה הסינית שמייצרת פאנלים סולאריים.

אמיר אדרי: להגיד שזו תעשייה כחול-לבן - - -

איתן פרנס: זה לא מדויק.

איתן פרנס: אמיר, תחנות תרמו-סולאריות – מאות מגה-וואטים - - -

דורון אהרון: זה כן פוגע - - -

אמיר אדרי: התרמו-סולארי זה יחסית נישה, וגם שם לא כל הרכיבים הם ישראלים.

אמיר אדרי: לבוא ולהגיד שזו טכנולוגיה ישראלית זה דבר לא מדויק.

איתן פרנס: כשהיא תושבת - - -

כרמל שאמה-הכהן: רק שנייה, אל תעשו פה ויכוח.

כרמל שאמה-הכהן: משפט אחרון, אנחנו צריכים לסכם.

אמיר אדרי: בסדר גמור.

אמיר אדרי: בכל אופן, מבחינה סולארית, מבחינתנו, מכרז אשלים משקף את מחיר השוק, ובהינתן התוצאה של מכרז אשלים אנחנו נשמח לקדם אנרגיה סולארית.

כרמל שאמה-הכהן: חברת הכנסת ברקוביץ, בבקשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שלום, אדוני היושב-ראש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מצטערת שנכנסתי באיחור, אבל אני רציתי להגיד שאני קיבלתי חשבון חשמל 2,800 שקל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואני לא גרה בווילה, ואין לי דירת עשרה חדרים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם אם אני בזבזנית יתר על המידה, אני מניחה שהייתי מקבלת חשבון חשמל לא 2,800, אם הייתי קצת פחות בזבזנית, אלא 2,000 שקל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: 2,000 שקל חשמל - - -

כרמל שאמה-הכהן: כמה את מקבלת בדרך כלל?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בסביבות 2,000.

כרמל שאמה-הכהן: אז צרכת יותר.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שהדלקת יותר?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא, אני אומרת לך שאני גם מאוד בזבזנית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עדיין, לדירת ארבעה חדרים, 2,000 שקל, כשרוב הזמן אנחנו לא נמצאים בבית, זה הרבה מאוד כסף.

כרמל שאמה-הכהן: ברור שזה הרבה מאוד כסף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: והשאלה היא איך באמת מסתדרים אנשים בארץ שמרוויחים 6,000 משכורת - - -

כרמל שאמה-הכהן: אבל תסתכלי על הגרף של מחירי החשמל, של השנים האחרונות.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, החשבון האחרון שלך לא אמור להיות חריג בצורה דרמטית, או סכומים שאת לא מכירה.

כרמל שאמה-הכהן: הכול תלוי בצריכה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עוד פעם, שים לב עד כמה הייתי הוגנת ואמרתי שגם אם הייתי מאוד בזבזנית, זה עדיין מחיר מאוד גבוה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני יודעת שביחס לעולם, במחירי החשמל, אנחנו נמצאים באיזשהו מקום באמצע, נכון?

יפתח רון-טל: בשליש התחתון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אפילו בתחתון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: העניין הוא באמת מה שדיברנו בזמנו – ובטח דיברתם על זה כבר בתחילת השיחה – מה כוח הקנייה של אזרחי מדינת ישראל, ואי-אפשר להשוות אותו לא עם אירופה ולא עם אמריקה, על אף שבמשבר כלכלי - - -

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רחוקים.

כרמל שאמה-הכהן: האמירה הזאת היתה נכונה פעם.

כרמל שאמה-הכהן: מדינת ישראל – כוח הקנייה האירופאי הולך ויורד - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אתה יודע שגם מבחינת דלק, אנחנו עשינו ישיבה בשבוע שעבר, וגם ראינו את זה בצורה מאוד בולטת, שעל אף שהמחירים של הדלק הם די זהים – אנחנו נמצאים באמצע, בקו הזה ב-OECD – עדיין, מבחינת כוח קנייה, אנחנו בבעיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני בטוחה, אדוני יושב-ראש חברת החשמל, שאין ספק – כמו שאמרתי, כל אזרח ואזרח צריך לקחת אחריות על עצמו ולהיות פחות בזבזן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש לי שאלה, ורציתי לשמוע אולי במילה ואולי לנסות לקדם איתך את זה בהמשך, אני חושבת שבזבוז גדול מאוד של חשמל מופיע דווקא במוסדות ציבוריים, כולל, דרך אגב, כנסת ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני ממש לא מבינה מדוע בכנסת ישראל, בחורף, אנחנו צריכים להגיע לטמפרטורה של 16 מעלות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואתה נכנס היום לקופת חולים, אתה נכנסת אדם קצת חולה ויוצא משם חולה עם דלקת ריאות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה נכנס לסופר פארם לקנות – אני לא יודעת – איזה צמר גפן, אתה צריך להשים על עצמך מעיל פרווה – כמובן, מלאכותית, שלא יתפסו אותי במילה.

כרמל שאמה-הכהן: לסכם, ברקוביץ.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואני רוצה לשאול אותך, אדוני, אני ראיתי, ואני רוצה להגיד, על אף שאתם מונופול, שההתנהגות הצרכנית שלכם היא, בעיני, ממש למופת, כולל אפילו מה ששלחת עכשיו הביתה לכולם – איזשהו תרשים של איך לחסוך ומה לעשות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני באמת חושבת שהלוואי שכולם היו מתנהגים כמו חברת החשמל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל השאלה שלי היא אם לא הגיע הזמן שאנחנו נעשה ממש קמפיין רציני, ואולי אפילו הצעת חוק, שמדברת על התנהגות צרכנית של חשמל במוסדות ציבור, במשרדי ממשלה, בכנסת ישראל, בקופות חולים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי יש לי תחושה שאם כולם יתחילו להיות קצת יותר אחראיים במוסדות האלה, יכול להיות שהמצב שלנו לא יהיה כל כך נורא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ותגיד לי אם אני טועה, אני אשמח לקבל תשובה.

כרמל שאמה-הכהן: טוב, אנחנו צריכים לסיים.

יפתח רון-טל: ברשותך - - -

כרמל שאמה-הכהן: ממש דקה.

יפתח רון-טל: בשלושה משפטים.

יפתח רון-טל: אני מסכים עם כל מילה שאמרה חברת הכנסת יוליה.

יפתח רון-טל: ואני קורא מכאן - - הבעיה היא שאנחנו לא יכולים לכפות את זה על הצרכן, אנחנו יכולים לקרוא מכאן באמצעות מערכת חיבוק ושירות מתאימים, ביחד עם הרשות.

יפתח רון-טל: אני חוזר על מה שאמרתי, החשמל הכי זול והכי נקי והכי יעיל, והכי בכלל, זה החשמל שמצליחים לא לצרוך אותו.

יפתח רון-טל: את זה אני אומר כיושב-ראש של חברה שהיא חברה ממשלתית, ספק שירות חיוני.

יפתח רון-טל: זה לא מה שאומר יושב-ראש של חברת חשמל פרטית.

יפתח רון-טל: תזכרו את זה.

יפתח רון-טל: הוא אומר משהו אחר, הוא אומר: קנו כמה שיותר.

יפתח רון-טל: אנחנו לא אומרים את זה.

יפתח רון-טל: עוד מילה אחת, ממש משפט אחד.

יפתח רון-טל: אני מבקש – אולי הבלעתי את זה קודם – לאור הנתונים שאני הצגתי, ולאור הערכת המצב של חברת החשמל ביחד עם המשרד לאנרגיה ולמים, לגבי משבר החשמל בקיץ 2012, אני קורא מכאן גם לשר האנרגיה והמים וגם לממשלה, לפעול על-פי סמכותם, לפי חוק משק החשמל, ולהכריז על מצב חירום במשק החשמל לקיץ הקרוב.

יפתח רון-טל: המהלך הזה יסייע מאוד להתמודד עם המשבר, יקצר תהליכים.

יפתח רון-טל: הבעיה היא לא רק בעיה של Capacity.

יפתח רון-טל: סתם לדוגמא, הבעיה היא ביכולת להזרים סולר במצבים מסוימים מהדרום לצפון.

כרמל שאמה-הכהן: מה המשמעות של הכרזה על מצב חירום?

יפתח רון-טל: זה מאפשר לשר לנקוט בצעדים שהם צעדים שלא לפי הרגולציות הקיימות, ולמעשה מאפשר לו להסיר חסמים.

יפתח רון-טל: אני עוד לא שוחחתי על זה עם שר האנרגיה והמים, אבל מכיוון שאנחנו רואים עין בעין את תמונת המצב המתפתחת, לפי מיטב שיפוטי, זה יהיה מנגנון שיקל מאוד, בסופו של דבר, על היכולת שלנו להביא לכך שבסופו של דבר בקיץ 2012 המשבר הזה יהיה משבר נשלט, ונוכל להסתכל קדימה ולקדם את תוכניות הפיתוח שיביאו אותנו לצאת מהמשבר הזה.

יפתח רון-טל: תזכרו שזה משבר גם של - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל למה אתם לא חשבתם על זה - - -

כרמל שאמה-הכהן: יוליה.

יפתח רון-טל: זה משבר גם של Capacity, גם של רזרבות וגם של עלויות דלקים כתוצאה מזה שאין גז.

אורית פרקש-הכהן: אפשר משפט אחרון?

כרמל שאמה-הכהן: משפט.

אורית פרקש-הכהן: רק לעניין מה שאת אמרת, חברת הכנסת, את פשוט לא היית כאן בתחילת הדיון, אני חושבת שחלק מההסדרים שהראנו, בין היתר המוסדות הציבוריים משלמים בתעריף שהוא כן מבטא.

אורית פרקש-הכהן: דיברנו על כל מיני הסדרים, את לא היית כאן, תעריף החשמל שלהם - - -

לאה ורון: עורכת הדין פרקש, הדיון חייב להסתיים בשעה 11:00.

לאה ורון: בחוץ עומדים 30 איש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נדבר איתך - - -

אורית פרקש-הכהן: ולעניין מצב חירום, אני חושבת שעל כל הדברים האלה צריכים לערוך פה דיון לפני שהממשלה מחליטה, זה לא דבר כל כך פשוט, זה דבר שדורש כאן בחינה ממשלתית.

כרמל שאמה-הכהן: אוקיי.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נסכם.

כרמל שאמה-הכהן: דרך אגב, אנחנו לא ניפגש בשבוע הבא, אנחנו נפגשים מחר.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי שהנהלת הוועדה הציבה את הצעת חוק החשמל למחר בבוקר, 9:30, למי שרוצה לרשום ביומן.

איריס פרנקל כהן: אני הפצתי מכתב לכל חברי הוועדה, אדוני היושב-ראש, בקשר לאותה הצעה.

איריס פרנקל כהן: מאוד חשוב לי שייקראו את המכתב הזה.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי היום – אני מניח שמחר גם חלק מהנושאים, בעיקר הנושא של ההכרזה על מצב חירום זה חלק מהעניין שידון.

כרמל שאמה-הכהן: בפני ועדת הכלכלה נפרסה תחזית ותמונה קשה הנוגעת לאספקת החשמל והמשברים הצפויים.

כרמל שאמה-הכהן: הוועדה תובעת משר האנרגיה לפעול ביחד עם משרדי האוצר והגנת הסביבה להציע תוכנית פעולה ממשלתית, מתואמת עם חברת החשמל, שתהיה תוכנית לאומית בנושא פיתרון המשבר הזה.

כרמל שאמה-הכהן: מחירי החשמל הם במגמת התייקרות – על זה אין ויכוח.

כרמל שאמה-הכהן: ההתייקרות היא התייקרות במגמה זמנית.

כרמל שאמה-הכהן: במגמה רב שנתית מחירי החשמל יציבים בישראל.

כרמל שאמה-הכהן: אם מסתכלים שש-שבע שנים לאחור – ואפילו במחירים ריאלים – החשמל היום הוא זול יותר מבעבר.

כרמל שאמה-הכהן: אבל הנושא עדיין מכביד על הצרכנים הישראלים, ולכן עשו נכון רשות החשמל והגורמים האחרים, שמציעים תוכניות - - - צרכנות נבונה ויעילה, שיביאו להוזלת חשבונות הצרכן.

כרמל שאמה-הכהן: וכמובן, דבר שהוא לא פחות מטריד ממחיר החשמל – הרי החשמל הכי יקר הוא חשמל שאינו זמין לצרכן, כי אם צרכן לא יכול להפעיל את העסק שלו או את הבית שלו, או את סביבתו בצורה מתקדמת, בעזרת שימוש במוצר בסיסי שהוא החשמל, הוא משלם מחיר שהוא הרבה יותר יקר מאשר מחיר החשמל.

כרמל שאמה-הכהן: ולכן האמירות הן מאוד מטרידות מצד חברת החשמל.

כרמל שאמה-הכהן: והדבר שאותי עוד יותר מטריד שאלו אמירות שאנחנו לא שומעים בעם הראשונה, בעצם לא קורה שום דבר משמעותי.

כרמל שאמה-הכהן: באים נציגים – כולל שר שהופיע בעבר בפני הוועדה – יושב-ראש חברת החשמל, מדברים על מצב חירום, מדברים על משבר, וצעדים משמעותיים מצד הממשלה אין.

כרמל שאמה-הכהן: יש הרבה מילים, אבל צעדים אמיתיים עוד לא ראינו.

כרמל שאמה-הכהן: שמחנו לשמוע, כמובן, את האמירה של יושב-ראש חברת החשמל בנוגע לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: גם אם הרפורמה תכלול התייקרות, היא צעד מבורך לטווח הארוך.

כרמל שאמה-הכהן: רפורמה שתכלול התייעלות, אפילו התייקרות של החשמל, ותאזן את חברת החשמל, תבסס אותה כחברה בעלת איתנות פיננסית לטווח הארוך היא דבר מבורך שלא קורה – להערכתי, כמה?

כרמל שאמה-הכהן: 16 שנים זה מתעכב?

קריאה: מ-96'.

כרמל שאמה-הכהן: מ-96'.

כרמל שאמה-הכהן: 16 שנים – באמת הגיע הזמן.

כרמל שאמה-הכהן: גם במונחים של מדינת ישראל זה כבר עובר כל גבול.

כרמל שאמה-הכהן: הנקודה שהכי משמחת אותי – אומנם היא קטנה – שגילינו שיש תת ניצול של החשמל הסוציאלי בסדר גודל של 150 מיליון ש"ח בשנה.

כרמל שאמה-הכהן: אני אפנה לשר לנסות להרחיב את ההגדרות בטווח זמן מיידי, ונקווה שנביא בשורה בכך.

כרמל שאמה-הכהן: זו הבשורה היחידה שאנחנו יכולים להביא לצרכנים הישראלים ולצרכנים שיותר זקוקים לבשורה שלנו.

כרמל שאמה-הכהן: מראש גם אמרתי – כשהתבטאתי בתקשורת, וגם זו היתה דעתי – שאי-אפשר, בניגוד למוצרים אחרים, להוזיל את החשמל כי אין חלק גדול של המדינה במחיר, אם בכלל.

כרמל שאמה-הכהן: וההתייקרות נובעת בחודשים האחרונים מאילוצים חיצוניים שאינם בשליטתנו – אם זה הפסקת הגז המצרי, אם זה עליית מחירים עולמית.

כרמל שאמה-הכהן: אין כאן לא עלייה של מיסוי, ואין כאן שום דבר שתלוי ברגולציה ממשלתית שניתן להסירה בטווח זמן מיידי.

כרמל שאמה-הכהן: אני מודה לכולם על הדיון הפורה והמעניין.