ועדת המשנה לפריפריה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 15, 2012-03-19 14:30

מירי רגב: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת משנה לנושא הפריפריה, ועדת הכספים.

מירי רגב: הנושא היום בעצם הוא משבר החקלאות בפריפריה.

מירי רגב: זה נושא רחב, נושא שלא נצליח לעסוק בו היום בכל המאפיינים שלו, אבל זו ירית פתיחה לסדרת דיונים שנעשה בנושא החקלאות, משבר החקלאות בפריפריה, כפי שהתעסקנו במשבר הדיור בפריפריה.

מירי רגב: נמצאים כאן נציגים שונים שתיכף יציגו את עצמם לטובת הפרוטוקול.

מירי רגב: מנהל ועדת הכספים – טמיר.

מירי רגב: מנהלת ועדת המשנה – ליאת.

מירי רגב: נציגים שונים שהגיעו לכאן ויציגו את עצמם.

מירי רגב: הנושא שהיום אנחנו נדבר עליו הוא כל מה שקשור למסים וההיטלים המושתתים על החקלאים.

מירי רגב: הנושא השני שנדבר עליו זה עלות המעסיק החקלאי בגין אחזקת עובד זר.

מירי רגב: הנושא השלישי זה יהיה מפתח לחקלאות, אם נספיק להגיע גם לנושא הזה.

מירי רגב: אני רוצה לפתוח עם הנושא הראשון של מיסוי ואגרות, אבל לפני כן להגיד כמה מילים.

מירי רגב: אנחנו מדברים בעצם על חקלאות ולי לפחות היו כמה הצעות לסדר שדיברנו עליהם גם בועדת הכספים במליאה, שבעצם הופכת את החקלאות לאט, לאט למין זן שהולך ונעלם.

מירי רגב: חקלאות ובעצם פרי ההדר ומוצרי החקלאות: הירקות והפירות הפכו להיות השגרירים של מדינת ישראל בעולם ושלא נדבר על זה שכשיש תוצרת חקלאית וטרייה וזולה, אז כל בית במדינת ישראל יכול בעצם לקבל אליו את החקלאות, את כל מוצרי החקלאות, אם זה פירות, אם זה ירקות, בצורה טרייה ובצורה זולה.

מירי רגב: נוצר מצב שגם בגלל משבר המים, שאני עוד לא רואה שהוא קיים, אבל נדבר עליו בהזדמנות אחרת.

מירי רגב: גם בגלל סוגית פתיחת השמים לעובדים הזרים, כמות העובדים הזרים בחקלאות, בסיעוד ובבניה.

מירי רגב: אנחנו יודעים שדווקא שלושת התחומים האלה אין לנו היצע של אנשים ישראלים, ידיים עובדות ישראליות.

מירי רגב: גם כשאני הייתי דוברת צה"ל ניסינו לעשות מהלך מאד גדול כדי שחיילים יבואו לשלושת התחומים האלה והם לא רצו לבוא, לא הצלחנו להביא אותם ולא הצלחנו לשלב את זה כעבודה מועדפת ולא הצלחנו להביא בעצם גם חיילים משוחררים לא לחקלאות, לא לסיעוד ולא לבניה.

מירי רגב: אנחנו לא נדבר כרגע על הסיעוד והבניה.

מירי רגב: חלק ממחירי הדירה הגבוהים גם נובעים מזה של חוסר ומחסור בידיים עובדות.

מירי רגב: אנחנו נדבר על זה בהזדמנות אחרת.

מירי רגב: זה נושא שאני מתכוונת להמשיך ולעסוק בו עד שאנחנו נמצה את הנושא הזה על כל היבטיו.

מירי רגב: נושא החקלאות – כשיש מחסור על עובדים זרים זה בא לידי ביטוי שחקלאי מפסיד המון כסף, כי המון סחורה שלו הולכת בעצם לאיבוד.

מירי רגב: אין מי שיקטוף את הסחורה, אין מי שיטפל בסחורה.

מירי רגב: מבזבז הרבה מאד כסף ואז אנחנו גם פונים למקורות אחרים: פלשתינים ואחרים, שלא בטוח, קודם כל, שהסחורה שלו עוברת את כל הפיקוחים שאנחנו רוצים שהם יעברו ולא בטוח שאנחנו רוצים להביא לכזה הפסד לחקלאות שלנו.

מירי רגב: אנחנו מעמיסים על החקלאים כל מה שקשור למיסוי ואגרות ובעצם אנחנו הופכים את החקלאי למשהו, לתפקיד בלתי אפשרי במדינת ישראל.

מירי רגב: דווקא החקלאות, שזה שיא הציונות, הפרחת הנגב, הפרחת הגליל, מושבי המרכז, דווקא שם אנחנו פוגעים ואנחנו הופכים את החקלאות לאיזה שהוא תפקיד, או איזה שהוא זן של שריד שלא בטוח שעוד יישארו לנו בוודאי לא דור ממשיך שרואה איך ההורים שלו נאנקים תחת העבודה, תחת המיסוי ותחת אותן הגבלות שהמדינה מטילה על החקלאים.

מירי רגב: אנחנו נפתח עם הנושא של המיסוי.

מירי רגב: רק באמירה אחת, אני לא אקרא את כל מה שכתוב, את כל מה שה – OECD כתב בעניין מיסוי והיטלים המושתתים על החקלאות, אבל אני כן אפתח על השורה שהם כתבו:

מירי רגב: המסים וההיטלים בישראל גבוהים מאשר בכל מדינה אחרת ב – OECD הן במונחים יחסיים והן במונחים מוחלטים.

מירי רגב: זאת אומרת, מדינת ישראל היא מדינה יחידה הגובה מס מעסיקים על העסקת עובדים זרים.

מירי רגב: נשאלת השאלה אם יש כאן מישהו שהקופון הזה מגיע אליו, או שמשרד האוצר מבין שיש כאן איזה שהיא "פרה חולבת" בנוסף לאזרחי המדינה, גם בדמות החקלאים.

מירי רגב: אני הייתי רוצה שאת נושא שכר הדיור והמיסוי והאגרות יציג נציג מגדלי הירקות דווקא.

מירי רגב: אלי.

מירי רגב: אני רוצה שאתה תפתח.

מירי רגב: לאחר מכן אברהם.

מירי רגב: לאחר מכן יהיו נציגים, איציק מלכה, אם תרצה.

מירי רגב: נתחיל קודם כל עם הארגונים השונים שיציגו את הבעיות.

מירי רגב: לאחר מכן כמובן נתייחס לעמדות המשרדים ונראה איך אנחנו מתקדמים.

מירי רגב: אלי בבקשה.

אליהו כהן מוגרבי: אני רוצה להתחיל בנושא המס מעסיקים, לתת תמונת מצב שהיא נכונה להיום, מה קורה במס הזה.

אליהו כהן מוגרבי: המס הזה מושת על החקלאים משנת 2003.

אליהו כהן מוגרבי: המס הזה בא בזמנו כשהאבטלה בארץ היתה קצת גבוהה ורצו לעודד העסקת ישראלים בחקלאות ואמרו: בואו נטיל מס על החקלאים על מנת להקשות עליהם בעניין הזה.

אליהו כהן מוגרבי: מסתבר שלא הדבר הנכון היום והמגדלים הישראלים, או החקלאים הישראלים משלמים סדר גודל של 130 עד 140 מיליון שקל לקופת האוצר, לקופת המדינה, לנושא מס המעסיקים.

אליהו כהן מוגרבי: המס הזה זה תשלום מראש לפני שהחקלאי מרוויח ולו שקל אחד.

אליהו כהן מוגרבי: הוא משלם מס של 10 אחוז על כל אגורה שהוא נותן על העובד הזר שלו.

אליהו כהן מוגרבי: אם אני משלם 5,000 שקל שכר לעובד זר, אני משלם לו עוד 10 אחוז, שזה סדר גודל של עוד 500 שקל לחודש וקחו בחשבון שהמשקים היום במצב לא הכי טוב בעולם בנושא הזה והמס הזה לדעתנו מס מיותר, שולי לחלוטין מבחינתנו, כחקלאים אנחנו משלמים את זה בדם, ביזע ובדמעות.

אליהו כהן מוגרבי: אני מוכן להראות לכם תלוש שכר של עובד זר היום, קיבלתי אותו השבוע ממנהל חשבונות, סדר גודל של 7,000 שקל עולה שכר לעובד זר אם אתה משלם לו על פי החוק ועל פי כל הנהלים המקובלים במדינת ישראל, שזה אומר: שכר מינימום, שעות נוספות, שעות נוספות לפי 150 אחוז, וכל מה שכרוך בעניין הזה, זה מס שפשוט מכביד ומקשה מאד מאד על החקלאים.

אליהו כהן מוגרבי: מלבד הדברים האחרים שאני שם אותם בצד בנושא של המס מעסיקים.

אליהו כהן מוגרבי: נושא שני - - -

מירי רגב: רגע, לא, אנחנו נלך נושא נושא.

אליהו כהן מוגרבי: או.

אליהו כהן מוגרבי: קיי.

אליהו כהן מוגרבי: אז נגמור נושא - - -

קריאה: אלי, תחזור, כמה שילמנו עד עכשיו מס מעסיקים?

אליהו כהן מוגרבי: 130 מיליון שקל בשנה.

קריאה: האוצר קבע.

אליהו כהן מוגרבי: תכפיל כפול 8 שנים, 9 שנים.

מירי רגב: אתם לוקחים 10 אחוז.

אליהו כהן מוגרבי: משלמים 10 אחוז.

מירי רגב: 10 אחוז על כל ראש?

אליהו כהן מוגרבי: לחודש.

מירי רגב: לחודש.

אליהו כהן מוגרבי: 10 אחוז מהברוטו של העובד.

אליהו כהן מוגרבי: נתתי דוגמה: אם העובד מקבל 5,000 שקל, אתה משלם לו 500 שקל מס מעסיקים.

מירי רגב: או.

מירי רגב: קיי.

מירי רגב: אני רוצה התייחסויות נוספות.

מירי רגב: האוצר.

מירי רגב: מי מתכוון לענות לי פה על העניין של מס מעסיקים?

יצחק כהן: אני רוצה להוסיף, כל הנושא של המס, למעשה, כפי שאמר מוגרבי, בשנת 2003 היתה החלטה שאמרה, בגדול, הטלת מסים ואגרות על מעסיקי עובדים זרים על מנת שלא יהיה כדאי להם להעסיק את העובדים ובכך ליצור מקומות עבודה למובטלים.

יצחק כהן: האבטלה ירדה סביב 5 אחוז.

יצחק כהן: אנחנו לא במגרש הזה.

יצחק כהן: אנחנו לא משפיעים במשחק הזה ולכן המס הוא מיותר.

יצחק כהן: עכשיו, נהפוך הוא, גם כשממשלת ישראל הגיעה להחלטה שיש צורך בעובדים זרים, לו היתה אומרת שאין צורך בעובדים זרים, אז "על הכיפאק" אז אנחנו החלטנו להביא עובדים, איך אומרים?

יצחק כהן: מתמחים, נשלם להם את ה – 12,000 שקל לחודש, אז נביא מתמחים.

יצחק כהן: אבל המדינה היא מודעת שהיא לא יכולה בלי עובדים זרים.

יצחק כהן: כל עוד שהיא מודעת אז אין צורך בענישה הזאת.

יצחק כהן: דרך אגב, גם באגרות יש פה ענישה, ולמה?

יצחק כהן: אם ניקח את הסיעוד, בסיעוד משלמים אגרה 350 ש"ח למי שמצבו טוב.

יצחק כהן: מי שמצבו פחות טוב משלם 175 ש"ח.

יצחק כהן: זאת אומרת, ה – 1,850 שאנחנו משלמים, פלוס מינוס, זה פנים ותמ"ת – תעשייה, מסחר ותעסוקה - אז זאת אומרת שיש בזה גם ענישה.

יצחק כהן: למה?

יצחק כהן: כי עובדה, אני מניח שה – 350 זאת העלות הריאלית שעולה למדינה, אז למה לוקחים 1,850?

יצחק כהן: זה בנושא המס.

מירי רגב: כן.

מירי רגב: עוד מישהו לגבי המס?

מירי רגב: חיים, אתה רוצה להגיד משהו לגבי המס?

חיים חדד: אני רק אוסיף שלא נאמר שברגע שנחתם עם הממשלה מבנה פוחת לעובדים זרים, שזה בטח יהיה הנושא הבא שידברו עליו, שגם אליו אנחנו לא מסכימים כמובן, אנחנו לא רואים את התכלית, מעבר למה שנאמר, ה – OECD וכל הדברים האחרים, אין תכלית למס הזה ברגע שיש הפחתה כל שנה.

חיים חדד: זאת אומרת, אם הממשלה קיבלה החלטה שבתוך 4 שנים היא רוצה להגיע ל – 18,900 עובדים אז יתכבדו ויבטלו את המס הזה, אבל את אמרת את זה הכי טוב, אני חושב: קחו את הנייר הזה לטיארה.

חיים חדד: את הנייר של משרד החקלאות, של חטיבת המחקר.

חיים חדד: אגב, אני רואה בזה מחקר מאד רציני ואני חושב שאנשים שעובדים בחטיבה הזאת הם אנשים מאד רציניים, אני מכיר אותם באופן אישי.

חיים חדד: עשו, פשוט משרד האוצר עשה צחוק.

חיים חדד: אני לא בטוח שהם קראו את הדו"ח.

חיים חדד: אני באחת הישיבות של ועדת עובדים זרים קראתי להם פה חלק מהדו"ח.

מעין נשר: יש לי את זה פה, דרך אגב.

חיים חדד: קראת?

מעין נשר: קראתי אותו לא פעם ולא פעמיים.

מירי רגב: שניה.

מירי רגב: תיכף משרד האוצר יתייחס לעניין הזה.

מירי רגב: אתה רוצה להגיד משהו, איציק, בעניין של המס?

יצחק כהן: מה שאני רוצה להגיד, בתור חקלאי, עובד אדמה, אנחנו רואים שהחקלאים בשנים האחרונות מתקשים לנהל את המשקים שלהם.

יצחק כהן: מעומס של הרווחיות, יש ירידת רווחיות כתוצאה מתשומות מאד כבדות ותחרות כלל עולמית.

יצחק כהן: אם אנחנו שולחים את הפרחים לחו"ל אנחנו מתחרים עם עוד ארצות כמו אפריקה ושמה אין מיסוי ואין היטלים ואנחנו פה קורסים ולא יכולים להמשיך לנהל את המשקים ואנחנו חושבים שבאחד הימים פשוט החקלאות הזאת תלך ותיגמר ואני חושב שהציבור עדיין לא מאמין, אבל הבנים שלי שעובדים איתי אומרים לי כבר: אולי לא כדאי להמשיך יותר.

יצחק כהן: אני חושב שאתם צריכים לקחת את הדברים האלה ברצינות.

מירי רגב: אני מבקשת לשמוע מהאוצר התייחסות מה זה המס הזה?

מירי רגב: על מה הוא מושתת?

מירי רגב: לאן המס הזה הולך?

מירי רגב: מה זה המס הזה?

מירי רגב: למה צריך לשלם מס על עובד זר כשהמדינה מאשרת את המכסה?

מעין נשר: קודם כל אני מעין נשר, רפרנטית חקלאות.

מעין נשר: תחום ההתמחות שלי הוא חקלאות ולא עובדים זרים.

מעין נשר: הדיון עסק בקשיי החקלאות בפריפריה ולא הובהר שהדיון הולך להתמקד המס המעסיקים, אז אני הגעתי ואני אתן - - -

מירי רגב: קיבלתם מייל מפורט.

מירי רגב: זה עוד תשובה, קיבלתם מייל מפורט.

מירי רגב: המשבר בפריפריה של החקלאות הוא נובע ממשהו.

מירי רגב: הוא נובע ממספר דברים, ביניהם זה המיסוי.

מעין נשר: אני עשיתי את ההכנה הנדרשת, אבל צריך להבהיר שדיונים כאלה מתרחשים, אני הבנתי ממנו, לא פעם אחת ולא פעמיים בועדת עובדים זרים, ששמה החבר'ה מכירים יותר טוב את החומר, וגם מכירים את הטיעונים שמביאים פה החקלאים ואולי את שומעת פעם ראשונה - - -

מירי רגב: אני לא שומעת.

מעין נשר: יש ועדה בכנסת שמתמחה בזה ומכירה.

מעין נשר: אבל אני אגיד בכל זאת, כי אני באתי לייצג את העמדה, אבל רציתי רק לציין שזה לא התחום.

מעין נשר: הרעיון של מס מעסיקים הוא לא נובע רק מזה שמקצים עובדים זרים לחקלאות וצריך לקחת מס מהחקלאים.

מעין נשר: המדיניות של הממשלה בנוגע לעובדים זרים היא שעובד זר הוא גורם שיהיה תמיד יותר יעיל ויותר זול מעובד ישראלי, גם אם מכריחים את המעסיקים לשלם לו שכר מינימום.

מעין נשר: עובד זר אין לו פה משפחה, הוא לא צריך ללכת לקחת את הילד מהגן, או שיש חג אז הוא לא מגיע.

מעין נשר: הוא בא לעבוד והוא מוכן לעבוד גם 12 ו – 16 שעות ביום.

מעין נשר: ברגע שיש מצב כזה שיש עובד שהוא כל כך יותר טוב ויותר יעיל לעומת העובד הישראלי, אין לי סיבה, כמעסיק, לבוא ולקחת את העובד הישראלי.

מעין נשר: הממשלה קבעה מדיניות שהיא רוצה לעודד תעסוקת ישראלים.

איתן אשורי: גם אם העובד הישראלי הכי קרוב נמצא במרחק של ?

מעין נשר: גם על זה יש לי מה - - -

איתן אשורי: אם הוא רוצה לבוא לעבוד בכלל.

מעין נשר: אני אתייחס לזה.

מעין נשר: הממשלה קבעה מדניות שהיא רוצה להפחית פה את מספר העובדים הזרים ולעודד תעסוקת ישראלים לא רק מתוך זה שיה אחוזי אבטלה גבוהים, כי אין, תודה לאל.

מירי רגב: אין אבטלה, הכל מצויין.

מירי רגב: יש שכבות חלשות, הכל בסדר.

מירי רגב: בואו לא ניכנס לויכוח הזה, יש לי הרבה מה להגיד.

מירי רגב: תתעסקי עם מס מעסיקים ותגידי לי איך עודדתם ישראלים לעבוד בחקלאות?

מירי רגב: בואי תגידי לי כמה ישראלים עבדו בחקלאות בשנתיים האחרונות והאם במקום זה ברזאני היה צריך להביא פחות עובדים זרים לחקלאות?

מירי רגב: תיכף הוא ישלים את התמונה.

מירי רגב: אני מבקשת לשמוע ממך תשובות ברורות.

מירי רגב: אל תספרי לי סיפורים.

מירי רגב: כולנו מכירים את מה זה העובדים הזרים, עשינו על זה מספיק דיונים.

מירי רגב: אני שאלתי אותך שאלה ברורה: מה זה המס הזה?

מירי רגב: כמה מס לוקחים?

מירי רגב: ולאן המס הולך?

מעין נשר: אני מנסה ואת לא נותנת לי לדבר.

מירי רגב: אני נותנת לך לדבר, רק התחלת לדבר על חגים ועל ילדים, וכבר חשבתי עוד מעט שנבנה להם בתים שלמים במחיר למשתכן.

מירי רגב: כן?

מעין נשר: אני הסברתי למה עובד זר הוא יותר יעיל מעובד ישראלי, לא דיברתי על חגים.

מעין נשר: עכשיו, מה שעמד בבסיס להחלטה היה באמת עידוד התעסוקה ולא מתוך רצון, בהכרח, להוריד את אחוזי האבטלה, בגלל שכן, עכשיו אבטלה נמוכה, יכול להיות שהיא תעלה בגלל כל מיני גורמים אחרים, אבל מדינת ישראל גם סובלת משיעור השתתפות נמוך.

מעין נשר: אנחנו רוצים לעודד הרבה מאד אוכלוסיות שהם לא עובדות לצאת לעבודה.

מעין נשר: אנחנו כן גם יש לנו מספיק עדויות לזה שיש הרבה מאד שכבות פה באוכלוסייה שרוצות לעבוד, וגם רוצות לעבוד בחקלאות.

מעין נשר: אני מפנה אתכם לדברים של ארגון מען שאתם בטח מכירים.

מעין נשר: מאות ישראליות רוצות לעבוד בחקלאות.

מעין נשר: זאת אומרת שזה לא שאין.

מעין נשר: זאת אומרת, נורא קל לבוא ולהגיד: אף אחד לא רוצה לבוא לעבוד בחקלאות.

איתן אשורי: תסלחי לי, אני עבדתי עם מען, היה לי פועלים ממען.

איתן אשורי: כולם בלי קבלות, בלי חשבוניות.

איתן אשורי: זה לא עובדים.

איתן אשורי: אחרי 4 שעות בורחים מהעבודה.

איתן אשורי: עוזבים את הקטיף, את המכונת מיון, את הכל עוזבים, בורחים.

מעין נשר: או.

מעין נשר: קיי.

מעין נשר: אז אני - - -

איתן אשורי: ערבים ...

איתן אשורי: ערבים במדינת ישראל ...

איתן אשורי: תאילנדים.

מעין נשר: אני לא יודעת מה עם העובדים שלך, אבל אני מסכימה איתך שהגיוני שהם היו פחות יעילים מהתאילנדי שגם עובד 16 שעות.

מעין נשר: אז כדי לתת איזה שהיא השוואה - - -

איתן אשורי: עובד 16 שעות, מקבל בהתאם.

איתן אשורי: הוא מקבל בהתאם.

איתן אשורי: מקבל שעות נוספות.

חיים חבלין: הוא עובד גם בשבתות, כדאי - - -

מעין נשר: לתת למעסיק את האפשרות לעשות את ההחלטה היותר נכונה בין עובד זר לעובד ישראלי, אז המדינה מוסיפה פה איזה שהיא עלות לעובד הזה ואומרת:

מעין נשר: אנחנו ניקח איזה שהוא מס על העובד הזר.

מעין נשר: עכשיו בעקרון המס הזה, זאת אומרת, יש מתווה קיצוץ והביקוש לעובדים זרים - - -

מירי רגב: כמה הכנסה למדינה זה בשנה?

איתן אשורי: 140 מיליון.

איתן אשורי: לאן זה הלך?

מירי רגב: כמה?

איתן אשורי: לפנסיה שלי זה הלך?

איתן אשורי: לאן זה הלך?

מעין נשר: בהסתמך על הנתונים - - -

מירי רגב: לא, לא, לא, תסתמכי על הנתונים שלך.

מירי רגב: את לא באת להסתמך על הנתונים שלהם.

מירי רגב: את אשת מקצוע, אני מבינה, תגידי לי כמה.

מעין נשר: אני לא יודעת.

מעין נשר: אני מאמינה ש – 130 מיליון זה מספר שהוא דומה למה שאני מכירה.

מעין נשר: אני מוכנה לחזור אליך בנושא הזה.

מעין נשר: עכשיו, הרעיון זה שתהיה איזה שהיא השוואה בין העובדים.

מעין נשר: עכשיו, אפשר לבוא ולהגיד, אז באה ואומרת: תגידי לי כמה עובדים זרים אנשים בחרו לא להעסיק בגלל הדבר הזה?

מעין נשר: אני יודעת שהנתונים אומרים שלא הרבה.

מעין נשר: אז יכול להיות שהתשובה דווקא צריכה להיות שצריך להעלות את המס מעסיקים, כי אם אנחנו - - -

מירי רגב: אז בכלל להרוג את החקלאות.

מעין נשר: אם נעלה את מס המעסיקים, אז יכול להיות - - -

מירי רגב: הבנתי.

מירי רגב: טוב, אנחנו לא מדברים ב – "יכול להיות".

מעין נשר: שבאמת יבחרו ויעשו יותר מאמצים כדי להביא עובדים ישראלים.

מירי רגב: הבנתי.

מעין נשר: זה שבפועל הדבר הזה לא תמיד גורם לאנשים להעדיף אחד על אחר זה בהכרח אומר - - -

מירי רגב: אין לו את מי להעדיף! אתם חיים בבועה אנשי האוצר.

מירי רגב: אתם חיים בבועה.

מירי רגב: אין לו את מי להעדיף.

מירי רגב: טוב, קיבלתי את תשובתך.

מירי רגב: הבנתי בנושא המיסוי: עידוד תעסוקה ישראלית בחקלאות.

מירי רגב: הבנתי את זה.

מירי רגב: תשובה מצוינת של האוצר.

מירי רגב: אני מבקשת לשמוע מה עמדת משרד החקלאות בעניין הזה?

יהודית כרמי: לגבי עידוד תעסוקת ישראלים – יש לנו מענק למי שמעסיק ישראלים.

יהודית כרמי: זה כבר קיים שנתיים.

יהודית כרמי: היו כמה בעיות עם הנוהל מבחינת מיסוי.

יהודית כרמי: אני לא אחראית על הנושא הזה, אבל מה שאני יודעת כן יש, אני רואה שכן מגיעים טפסים, כן נקלטים אנשים.

יהודית כרמי: גם חייל משוחרר שבא ועובד בחקלאות מקבל גם את המענק של המשרד וגם מקבל את המענק שחרור.

מירי רגב: אני שואלת אותך כאחת שאחראית על תחום העובדים הזרים.

מירי רגב: את רואה שיש ירידה בביקוש של עובדים זרים בעקבות העידוד?

מירי רגב: יש עליה במצב של ידיים עובדות ישראליות בחקלאות?

יהודית כרמי: אני לא יודעת כמה עובדים ישראלים עובדים בחקלאות.

יהודית כרמי: שלחתי עכשיו שאילתה למנהלת שלי, אולי היא יודעת את המספק המדויק.

יהודית כרמי: אין ירידה בביקוש לעובדים זרים.

יהודית כרמי: הביקוש נשאר 42,000.

יהודית כרמי: עכשיו עשינו מפקד חדש.

יהודית כרמי: אותה כמות שהיתה לפני שנתיים ולפני 4 שנים.

יהודית כרמי: אין איזה שהיא ירידה.

מעין נשר: רק להוסיף לעניין המעסיקים, לעניין של תעסוקת ישראלים, כי אני דווקא אני כן עובדת עם משרד החקלאות על התכנית ועל המענקים למעסיקים ישראלים שיביאן עובדים חדשים.

מעין נשר: בשנה הראשונה שהנוהל יצא היתה כמות מסוימת של מעסיקים ישראלים שקיבלו את המענק ובחרו להביא עובדים חדשים.

מעין נשר: שנה אחריה כבר עלה מספר המעסיקים שקיבלו מענק לפי הנוהל, פי 4.

מעין נשר: השנה אנחנו מתכננים לתת תמריצים יותר גבוהים ולהעלות את השכר לראש שמקבל מעסיק שמביא עובד ישראלי חדש ואנחנו מאמינים שהתכנית הזאת יש לה פוטנציאל ואנחנו גם מעברים בזה את שירות התעסוקה.

מעין נשר: אנחנו יצאנו לדרך עם הרבה מאד מוטיבציה, וגם הצלחה משנה שענבה, יחסית למש היה קודם.

מעין נשר: באמת יש הרבה עדויות לזה שיש ישראלים שרוצים לעבוד.

מעין נשר: אנחנו עובדים על לתת את המענקים למעסיקים שיביאו אותם ולחבר אותם לחקלאים שמוכנים להעסיק.

מירי רגב: שקט שיהיה פה רגע.

מירי רגב: תאמינו לי, זה לא ייגמר בדיון הזה.

מירי רגב: זה יגיע עד, אם אני אצטרך את מבקר המדינה.

מירי רגב: אנחנו נגיע למצב של שקיפות מלאה בנתונים האלה.

מירי רגב: אנחנו לא נשלם על עגבנייה 30 שקלים.

מירי רגב: אולי את יכולה.

מירי רגב: אנחנו לא נגיע למצב הזה.

מירי רגב: אם אין פה מדיניות מוסדרת של התייחסות לנושא של חקלאות ובניה, בגלל שמישהו כאן עובד בצורה כזו או אחרת עם עובדים זרים, אני רוצה לדעת את זה.

מירי רגב: אם יש עידוד של הישראלים, אני רוצה לראות מספרים.

מירי רגב: במושב הבא יהיה פה מספרים: כמה בשנה האחרונה עובדים ישראלים נכנסו לעבודה בחקלאות?

מירי רגב: איפה?

מירי רגב: על פי משקים ומקומות.

מירי רגב: גמרנו עם: "אני הבנתי" ו – "נראה לי" ו – "פי 4".

מירי רגב: פי 4 ממה?

מירי רגב: ממינוס 4?

מירי רגב: ממינוס 10?

מירי רגב: ממינוס 20 או מפלוס 20?

מירי רגב: אני רוצה בבקשה לשמוע את עמדתך, ברזאני, בעניין הזה: א' – מה אתה חושב על המיסוי, כאחד שהוא כבר מוקד ידע וניסיון בכל מה שקשור לעובדים זרים בכל התחומים.

מירי רגב: אנחנו נוגעים היום רק בנושא - - -

יהודית כרמי: עוד לא הצגתי את מס מעסיקים, את העמדה של משרד החקלאות.

מירי רגב: כן.

יהודית כרמי: אנחנו המלצנו לבטל אותו וזה נידון בועדת קדמי.

מירי רגב: ומה קרה עם זה?

יהודית כרמי: זה עדיין נידון.

יהודית כרמי: זה עדיין בדיונים בועדה.

יהודית כרמי: הועדה מתכנסת.

יהודית כרמי: רשמנו מסמך מפורט ואכן עמדת המשרד היא שהיות ויש ...

יהודית כרמי: הפחתה יורד, אז אנחנו לא רואים את הסיבה למה באמת להטיל את המס.

מירי רגב: אז מי זה בועדת קדמי?

מירי רגב: מתי הם מתכוונים לקבל החלטה על זה?

יהודית כרמי: אני יכולה לספק לך תשובה עוד כמה דקות.

אברהם מיכאלי: מנכ"ל משרד החקלאות חבר בה.

יהודית כרמי: הוא חבר בה, אני לא יודעת מתי היא תתכנס - - -

מירי רגב: כן, בסדר, אבל ועדות זה פתרון נהדר כדי למסמס דברים.

מירי רגב: השאלה פה אם הועדה הזאת, מה המנדט של הועדה?

אהרן ברזאני: אני לא חושב שהועדה ממסמסת מכיוון שבאמת הקימו את הועדה לצורך מתן מענה ראוי לנושא הזה.

מירי רגב: או.

מירי רגב: קיי.

אהרן ברזאני: ידוע שישנה בעיה, שחקלאים כל הזמן בעצם מעלים את הסוגיה הזאת.

אהרן ברזאני: יש התייחסות.

אהרן ברזאני: כמובן שבאותה מסגרת ימצאו פתרון לדבר.

מירי רגב: אני שואלת אותך: מי הקים את הועדה הזאת?

מעין נשר: זה מינוי של שר התמ"ת ושר האוצר.

מעין נשר: ועדת קדמי יושבת כבר כמה חודשים, מאז בעצם שהתחילה המחאה החברתית ודנה בכשלים ופתרונות - - -

אהרן ברזאני: להוזיל את עלות המוצר גם.

מעין נשר: לשוק המזון באופן כללי.

מעין נשר: יש לה ועדת משנה לעניין החלב, ועדת משנה לעניין מיסוי.

מירי רגב: ועדת משנה לעניין מיסוי בחקלאות?

מעין נשר: לא.

מירי רגב: מיסוי בכלל?

מעין נשר: לענייני מזון.

מירי רגב: או.

מירי רגב: קיי.

מירי רגב: תיכף אנחנו נזמין גם אותו לדיון הבא.

מירי רגב: נזמין.

מירי רגב: אז אתם המלצתם בעצם לבטל את מס המעסיקים?

יהודית כרמי: כן.

מירי רגב: ברזאני, מה יש לך להגיד בנושא הזה של מס מעסיקים?

מירי רגב: ובכלל ההשתלבות של, האם אתה נדרש להביא פחות עובדים זרים בעקבות השתלבות של יותר ידיים עובדות ישראליות בחקלאות?

אהרן ברזאני: אני כרשות מבצעת דואג להכניס את העובדים הזרים בהתאם להחלטת הממשלה, וזה מה שאנחנו עושים.

אהרן ברזאני: בשנה האחרונה, למשל, הכנסנו לפה 7,500 עובדים, דבר שלא היה בעבר.

אהרן ברזאני: כלומר, פתחנו את כל הנושא הזה של מגבלות שונות.

אהרן ברזאני: מאז שנתיים אנחנו משחררים בירוקרטיה גדולה שהיתה, והיתה בירוקרטיה.

אהרן ברזאני: יעידו פה אנשים גם שהיום זה לא מה שהיה בעבר.

אהרן ברזאני: מבחינתנו אנחנו הולכים קדימה לקראת החקלאים בכל מה שאפשר.

אהרן ברזאני: כל מקום שזה נהלים – תיקנו את הנהלים ובשנה האחרונה - - -

מירי רגב: נהלים, אתה אומר, כמות מכסות?

אהרן ברזאני: מכסה - - -

קריאה: מכסה זה החלטת ממשלה.

אהרן ברזאני: כן, אבל גם אחרי החלטת ממשלה צריך לבצע ולהביא את העובדים וזה מה שאנחנו עושים.

אברהם מיכאלי: אתם רק מקשים עלינו.

אהרן ברזאני: בשנה האחרונה – 7,500 עובדים הגיעו לארץ.

אהרן ברזאני: זה מספרים שלא היו בעבר.

מירי רגב: מה אתה אומר על מיסוי העובדים הזרים?

אברהם מיכאלי: תגיד את דעתך.

אברהם מיכאלי: מה יש?

אברהם מיכאלי: פעם אחת תגיד.

קריאה: פעם אחת תהיה לטובתנו.

אהרן ברזאני: יש גם את הנושא של הדיור - - -

מירי רגב: אחר כך נגיע לזה.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד משהו.

מירי רגב: לנושא המיסוי?

מירי רגב: כי אני רוצה לסכם את המיסוי.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לתת לך כיוון.

מירי רגב: לגבי המיסוי?

אברהם מיכאלי: גם בנושא המיסוי.

מירי רגב: כן.

אברהם מיכאלי: תיראי, אני רוצה שתדעו החקלאות הגיל הממוצע שלו עומד על 62.

אברהם מיכאלי: זה הגיל הממוצע.

אברהם מיכאלי: אין דור המשך לחקלאות.

אברהם מיכאלי: למה אני מספר לך את זה?

אברהם מיכאלי: כי את בדיוק נמצאת, זאת האג'נדה שלך.

אברהם מיכאלי: עכשיו, למה אני מספר לך?

אברהם מיכאלי: תיראי, לחקלאות ברגע שאין דור המשך והגיל שלנו 62, למעשה הבעיה הופכת להיות לא שלנו אלא של ממשלת ישראל ואני אסביר גם למה.

אברהם מיכאלי: לכל עסק טוב, אף אחד לא רוצה להמשיך בו.

אברהם מיכאלי: אם זה לעבוד בחנות, או עסק בהשכרת רכבים, כל עסק טוב הילדים בורחים.

אברהם מיכאלי: אנחנו הילדים שלנו מתעוררים רואים אותנו מתענים עם העובדים, רואים מתענים עם הבירוקרטיה, זה הכל סיפורים.

אברהם מיכאלי: הם הולכים עוד להקשות עלינו עם הנושא של שינוי שיטת הבאת העובדים הזרים ששמה אנחנו גם נמשיך ונשלם תוספות נוספות, אז הילדים שלנו לא רוצים להיות בחקלאות.

אברהם מיכאלי: עכשיו, מעבר לעניין הביטחוני שבמדינת ישראל מי שמחזיק את האדמות ומה שארנון סופר דיבר וכתב ואמר, אני לא הולך לחזור על הדברים שלו, אבל בהיבט הביטחוני אנחנו מאד חשובים.

אברהם מיכאלי: בהיבט הדמוגרפי אנחנו מאד חשובים.

אברהם מיכאלי: איפה אנחנו יותר חשובים?

אברהם מיכאלי: היתה מחאה חברתית.

אברהם מיכאלי: המחאה החברתית היא דיברה על יוקר המחיה.

אברהם מיכאלי: אנחנו בעוד 10 שנים, זה פלוס מינוס מה שאני רואה, אין חקלאות או שעברו למספר גורמים גדולים שהם יכתיבו את השוק.

אברהם מיכאלי: אז מה שיעלה לנו הירקות והפירות, עם כל הכבוד לתיאוריות שלכם המרחיקות לכת, יש לכם רק בעיה אחת: אתם לא רואים את המציאות.

אברהם מיכאלי: אתם תלושים מהמציאות טוטאלית.

אברהם מיכאלי: בעוד 10 שנים הירקות והפירות לא יעלו 30 שקל, יעלו 60 ו – 70 שקל לקילוגרם, כי לא יהיה פה מי שייצר אותם.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד לך, 90 אחוז מהחקלאים הם מרגישים שהם אפילו יותר גרועים מאשר אנחנו מתייחסים לפלשתינאים.

אברהם מיכאלי: אנחנו מרגישים נרדפים במדינת ישראל.

אברהם מיכאלי: זאת בדיוק ההרגשה שלנו.

אברהם מיכאלי: לכן אני חושב שהבעיה כבר הפכה להיות שלכם, לא שלנו.

אברהם מיכאלי: אתם צריכים לדאוג שהחקלאות תחזור למה שהיתה.

אברהם מיכאלי: להסיר את הבירוקרטיה, לתת עובדים.

אברהם מיכאלי: זאת הדרך היחידה.

אברהם מיכאלי: את יודעת מה, מירי?

אברהם מיכאלי: מיום ליום הם הולכים ומקשים והכל זה סיפורים.

אברהם מיכאלי: לא עשיתם כלום, ברזאני.

מירי רגב: לגבי נושא המיסוי – אני קודם כל שמחה שמשרד החקלאות בא בהמלצה לבטל את המיסוי.

מירי רגב: בכל זאת בסוף לא יודעת מה יישאר ממשרד החקלאות אם לא תהיה לנו חקלאות.

מירי רגב: אולי צריך לייבא שר מחו"ל כדי שייבא לנו את המוצרים מחו"ל.

מירי רגב: אני חושבת שהמשרד שהיה צריך לעמוד פה על רגליים אחוריות ולהפוך שולחנות ולהגן על החקלאות זה משרד החקלאות, ולא לקבל את כל דברי כולם כדברי אלוהים חיים, אלא לבוא ולהגיד: חקלאות במדינת ישראל צריכה להיות חיה, בועטת, נושמת, צומחת ופורחת, כי זה בסוף התפקיד שלכם, בדיוק כמו ששר הביטחון - - -

איתן אשורי: אם זה היה חשוב לה, השרה היתה כאן עכשיו.

מירי רגב: בדיוק כמו ששר הביטחון אחראי על נושא הביטחון וכל אחד אחראי על הנושאים שהוא אחראי עליהם.

מירי רגב: בנושא מס מעסיקים לבטל.

אברהם מיכאלי: מירי, דרך אגב, מה שהמשרד, היא אמרה, ממליץ לבטל את ה – 10 אחוז, אבל הוא ממליץ על דבר יותר גרוע, שאנחנו נשלם 500 שקל לעידוד העובד הזר לעזוב את הארץ.

יהודית כרמי: לטובתכם.

יהודית כרמי: זה לטובתכם.

אברהם מיכאלי: תקשיבי, דקה אחת, אתם לא מבינים את החוק.

אברהם מיכאלי: אין לכם שום מושג.

אברהם מיכאלי: אין לכם שום יידע ואני אסביר גם למה.

מירי רגב: תיכף, שניה.

אברהם מיכאלי: החוק מחייב אותנו לשלם את התנאים הסוציאליים של העובד, כולל פנסיה.

אברהם מיכאלי: עכשיו העובד, הם לוקחים 500 שקל, מזה מחלטים, הם רשאים לחלט את הכסף אם העובד ברח לדוגמה.

אברהם מיכאלי: עכשיו, ברגע שהעובד ברח ומחלטים את הכסף, אז אם ניקח את נשיא המדינה, לקחו את הכל, אבל את הפנסיה לא יכלו לפגוע בה.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת, שהתאילנדי יוכל לתבוע אותי שהמדינה חילטה לו את הכסף.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת, צריך ללכת גם לכיוון הזה בצורה מוסדרת.

אברהם מיכאלי: אין להם שום מושג בדיני עבודה.

מירי רגב: על מס מעסיקים אני אומרת:

מירי רגב: אנחנו נסכם את זה בעניין הזה ...

מירי רגב: הצעת חוק פרטית של ועדת כספים בעניין הזה.

מירי רגב: אנחנו נכין הצעת חוק שבעצם באה ומבטלת את מס המעסיקים.

מירי רגב: אנחנו נביא לכאן את חברי הכנסת מכל סיעות הבית, חברי כנסת חברתיים ושבאים גם מתחום החקלאות.

מירי רגב: זה בנושא אחד.

מירי רגב: אנחנו נכין הצעת חוק.

מעין נשר: רק להזכיר שיש מס מעסיקים עם לעובדים זרים לתעשייה.

מירי רגב: בסדר.

מעין נשר: וגם לעובדים זרים לבנייה.

מירי רגב: כל הנושא של מס מעסיקים הוא סוגיה בעייתית במה שקשור לעובדים זרים.

מירי רגב: מצד אחד - מצמצמים את כמות העובדים הזרים.

מירי רגב: מצד שני – אין מי שימלא את התפקיד שלהם.

מירי רגב: בסוף התחום שבו אנחנו צריכים להתפתח, אם זה חקלאות, אם זה בניה ואם זה סיעוד, נשארים אנשים שהם חסרי אונים והם קורסים תחת העומס גם של המיסוי, גם של חוסר בידיים עובדות וגם בסוף שהתמורה שלהם הולכת ונעלמת.

מירי רגב: אנחנו לא יכולים להגיד: גם בזה יש מיסוי וגם זה שיהיה שם מיסוי.

מירי רגב: אלא צריכים לעשות איזה שהיא חשיבה אמיתית על מיסוי של מה שקורה עם עובדים זרים ולהבין שאנחנו לקראת משבר חמור בחקלאות וזה יעלה לנו יותר.

מירי רגב: כמו שועדת טרכטנברג עולה למדינה יותר אם היינו עושים מהתחלה את מה שאומרים בנושא יוקר המחיה: לשווק קרקעות ולא לספסר בהם ולהוריד את מחיר הדלק, כי באף מקום בעולם מחיר החבית לא כזה ואת החשמל ואת המים.

מירי רגב: אז לא היינו מגיעים לתוצאה שיש היום.

מירי רגב: זה עולה לנו יותר יקר.

מירי רגב: גם פה זה יעלה לנו יותר יקר.

מירי רגב: צריך לעשות סדר בכל מה שקשור לעובדים זרים.

מירי רגב: לי אין שום בעיה לפתוח את כמות העובדים הזרים כל עוד הם בפיקוח.

מירי רגב: כל עוד יודעים שהם לא מתחתנים פה ומביאים ילדים.

מירי רגב: כל עוד יודעים שמשך הזמן שלהם פה, הם שונים מאותם מהגרי עבודה והסודנים שבאים לנו מהצד.

מירי רגב: פה צריך לעשות את ההבדל ועל הנושא הזה נעשה דיון עקרוני, אני לא אוותר.

מירי רגב: נעשה פה ימי עיון ונעשה פה רעש תקשורתי, עד שנפתח את כל נושא העובדים הזרים מ – א' עד ת'.

מירי רגב: אבל צריך להבין שהעובדים הזרים לא יכולים להיות עוד נטל על החקלאות כאן.

איתן אשורי: צריך להפריד את התאילנדים מהעובדים הזרים.

לינור דויטש: אפשר הערה?

מירי רגב: לא.

מירי רגב: אני עכשיו מסכמת את הקטע הזה.

מירי רגב: בקטע הבא תכניסי את ההערה.

מירי רגב: אנחנו נביא הצעת חוק פרטית בעניין של ביטול מס על העובדים הזרים.

מירי רגב: זה אחד.

מירי רגב: אנחנו במושב הבא בדיוני הפריפריה נעשה סטטוס בעניין הזה.

מירי רגב: אני רוצה לשמוע, מצידי, יושב ראש ועדת המיסוי של ועדת קדמי.

מירי רגב: לא יודעת מי שם, שיבוא ויציג איפה זה עומד ומה המלצת ועדת קדמי לממשלה בעניין ביטול מס העובדים הזרים.

מירי רגב: דבר שלישי – אני רוצה, בגלל שמשרד האוצר עוסק בעידוד תעסוקה, זה התפקיד שלו גם, אני הייתי רוצה שמשרד האוצר יציג לנו איך הוא עודד ידיים ישראליות לבוא לחקלאות?

מירי רגב: כמה אנשים, לא נלך אחורה, שנתיים אחרונות, בזמן ששטייניץ הוא שר האוצר והוא מעודד את התעסוקה, שנתיים אחרונות, כמה עובדים ישראלים הגיעו, ולא יום אחד, יומיים, 4 ימים או שבוע וברחו, כמו שרציתם לעשות עם ויסקונסין.

מירי רגב: לפחות תביאו תמונת מצב: כמה עובדים ישראלים הגיעו?

מירי רגב: לאיזה אורך זמן ממוצע הם עובדים?

מעין נשר: התכנית הזאת היא תכנית של משרד החקלאות.

מירי רגב: מצויין.

מירי רגב: אז משרד החקלאות יציג את זה.

מירי רגב: משרד החקלאות בשיתוף משרד האוצר יציגו פה איך הם מעודדים תעסוקה של ידיים ישראליות בחקלאות, כדי למנוע את המצב שאנחנו נשלם הרבה, הרבה יותר על פירות וירקות.

מירי רגב: זה לא יכול להיות שבמדינה שלנו זה יהיה המצב.

מירי רגב: שלושה דברים סיכמתי פה ואני מבקשת שזה יצא בסיכום : 1 – הצעת חוק פרטית.

מירי רגב: 2 – הנושא של נציג ועדת קדמי שיבוא ויסביר את הנושא ואת המלצתו בנושא המיסוי לחקלאות.

מירי רגב: והדבר השלישי – הצגת, במצגת, "לא הבנתי", לא "פי 4" לא "פי 5", מאיזה בסיס.

מירי רגב: מצגת מסודרת עם נתונים, כמו שהאוצר אוהב להציג נתונים מסודרים כמה עובדים זרים יש לנו בחקלאות.

מירי רגב: איזה עידוד יש לישראלים, וכמה הם הצליחו לעודד בעניין הזה.

לינור דויטש: גבירתי היושבת ראש, בעניין הזה יש כבר דו"ח של פרופ' אקשטיין, של משרד האוצר שמתייחס חד משמעית לעובדה שמס המעסיקים אינו, לא נועד בסופו של דבר ולא מגיע לתוצאה של הבאת ידיים ישראליות עובדות.

לינור דויטש: גם פרופ' אקשטיין וגם דו"ח של משרד החקלאות עצמו, של אורי ...

לינור דויטש: ממשרד החקלאות, שאני יכולה להעביר לך את הנתונים האלה בשמחה, שבו כתוב שחור על גבי לבן, שבו מס מעסיקים בסופו של דבר לא השיג את מטרתו.

מירי רגב: הם יציגו את זה, בגלל שמשרד האוצר, ואני סומכת על המקצועיות של הרפרנטים של משרד האוצר, הם בוודאי לא מייצגים את עצמם, אז אני סומכת עליהם שאם הם אומרים שהמטרה היא עידוד תעסוקה ישראלית, בטח יש להם דוגמאות לכך.

מירי רגב: לכן אנחנו נשמע את זה, בשיתוף משרד החקלאות, שכל תפקידו וייעודו ותשלומי שכר לעובדים זה עידוד החקלאות, הוא בטח יבוא ויסביר איך הוא מעודד את החקלאות.

מירי רגב: זה הכל.

מירי רגב: בזה סיכמנו את העניין הזה של מס מעסיקים.

מירי רגב: אנחנו עוברים לנושא השני וזה העניין של עלות המעסיק.

אליהו כהן מוגרבי: המגורים.

אליהו כהן מוגרבי: עלות המגורים.

מירי רגב: עלות המגורים.

מירי רגב: תציג את זה, בבקשה איתן.

איתן אשורי: כמה אנחנו מקבלים זיכוי היום על המגורים של תאילנדים?

איתן אשורי: 130 שקל?

איתן אשורי: 180 שקל?

איתן אשורי: אני אומר דבר כזה: בפרי גליל שסגרו את המפעל, כל עובדת או עובד שעבד שם הוא קיבל 4,000 שקל משכורת מינימום.

איתן אשורי: אותה גברת שחזרה הביתה אז היא שילמה ארנונה ומים וחשמל וכל המסים.

איתן אשורי: אצלנו עובד תאילנדי מגיע הביתה יש לו מים, יש לו חשמל, יש לו ארנונה, יש לו הכל.

איתן אשורי: כל ההוצאות האלה זה נטל על החקלאי.

איתן אשורי: זה עניין של 2,000 שקל לחודש על כל אחד.

איתן אשורי: על כל זה צריך להתייחס.

אברהם מיכאלי: גם העלות של המגורים, הקיזוז בעבור המגורים, אם המבנה הוא שלי, של המעסיק, אני רק 50 אחוז זכאי לקזז מהעובד.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת, לא את כל ה – 250, זה מחולק על פי אזורים של הארץ: יש מקום יקר, מקום יותר בזול.

אברהם מיכאלי: במילה אחת פשוטה: יש להשוות אותם לעובד הישראלי, כפי שמתחייב מהאמנה שממשלת ישראל חתמה עליה שאין להפלות את העובד הזר.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא רוצים להפלות אותו בשום דבר.

אברהם מיכאלי: רוצים לשלם לו כל מה שמגיע לו, מפנסיה ולהפקיד את זה בקרנות הפנסיה כמובן, לא בממשלת ישראל, כי היא לא יודעת לנהל קרנות פנסיה והראייה לכך שכולנו עושים את זה בחברות הביטוח.

אברהם מיכאלי: אנחנו הכל ניתן, אבל אנחנו גם דורשים את מה שמגיע לנו ולדעתי זה מינימום והכי פשוט זה 1,500 שקל לחודש עולה לנו.

מירי רגב: מי קבע את העלות של 160 שקל עבור עלות.

איתן אשורי: קבעו את זה לפני 20 שנה וזה נשאר.

מירי רגב: מי קבע את זה?

איתן אשורי: לפני 20 שנה קבעו את זה.

מירי רגב: משרד החקלאות יכול להגיד לי מי קבע את זה?

אברהם מיכאלי: התמ"ת, אני אומר.

אברהם מיכאלי: אהרן, אתה לא יודע מי קבע את זה?

אברהם מיכאלי: אתה יודעת אתה בין אלה שקבעת.

אברהם מיכאלי: גם כן לדרום ולגליל מחיר אחר, למרכז – מחיר אחר.

אהרן ברזאני: היתה ועדה בתמ"ת שקבעה את זה.

אברהם מיכאלי: או.

אברהם מיכאלי: קיי.

אברהם מיכאלי: אז תגיד.

אברהם מיכאלי: אז תגיד: ועדה.

אהרן ברזאני: שזה יהיה רוחבי לכל הענפים.

אהרן ברזאני: זה לא רק החקלאות.

אהרן ברזאני: זה גם לבניין.

אהרן ברזאני: זה גם לשאר הענפים.

מירי רגב: אבל יכול להיות שגם פה נעשה עוול למעסיקים.

איתן אשורי: אבל זה גם לא הגיוני לבוא ולומר שהעלויות וההוצאות צריכות להיות 1,500, כאשר העובד הזה מקבל 3,800.

אברהם מיכאלי: הוא לא מקבל.

אברהם מיכאלי: 4,100 הוא מקבל.

איתן אשורי: ולבוא עם הצעה רציונלית.

אברהם מיכאלי: רציונלית אנחנו רוצים - - -

מירי רגב: רגע, אני מנהלת פה את הדיון.

איתן אשורי: לבוא עם הצעה רציונלית שמוכחת ועושה גם שכל לגבי העובד הזה.

מירי רגב: כן, אבל 160 שקל זה נראה לך ריאלי?

מירי רגב: על חשמל, על ארנונה, על מזגן.

אהרן ברזאני: נראה הגיוני שעובד אחד לן עם עוד 5, 6 אנשים באותו מקום, באותם מגורים.

קריאה: לא, לא.

אהרן ברזאני: ...

אהרן ברזאני: לבוא להגיד שהוא בודד, הוא גר לבד, הוא משכיר - - -

מירי רגב: מתי ברזאני היית לאחרונה, עשית סיבוב בחקלאות לראות איך חיים התאילנדים בחקלאות?

אהרן ברזאני: אני כל הזמן מסייר.

מירי רגב: נו?

אהרן ברזאני: הייתי - - -

מירי רגב: אז אם היית עם חיים, אתה הרי יודע מה ההוצאות לחודש.

מירי רגב: הרי הם גם יכולים להראות לך, נכון?

מירי רגב: עבור ארנונה, עבור המים.

מירי רגב: כך גם אם נמצאים 5 אנשים, 5 אנשים במקום שצריך חימום, אני הייתי שם כמה פעמים, וראיתי את כמות החשמל והזה, רק קח 5 אנשים, 130 שקלים זה לא הגיוני הרי.

מירי רגב: לא יכול להיות - - -

אהרן ברזאני: זה 230, תלוי באיזה אזור זה.

אהרן ברזאני: מ – 180 עד 230.

אברהם מיכאלי: אבל אל תשכח אם המבנה הוא שלי – רק 50 אחוז.

יצחק כהן: מירי, אני רוצה להתייחס.

מירי רגב: כן, בבקשה.

יצחק כהן: היות ואני התעסקתי בשנה האחרונה עם הנושא הזה דרך התאחדות חקלאי ישראל בנושא עלות המגורים לעובד הזר, אז אני פשוט רוצה לתת לכם רקע לעניין.

יצחק כהן: הנושא הזה התחלנו איתו באיזה שהיא ועדה שהקמנו בהתאחדות חקלאי ישראל, בשיתוף עם רחל ...

יצחק כהן: כלכלית של התאחדות חקלאי ישראל ועשינו עבודה מאד מדויקת ויש מסמך, נתתי אותו למירי לפני כמה שעות, בעניין הזה.

יצחק כהן: בעניין העלות של העובד הזר.

יצחק כהן: נכון שאהרן צודק במה שהוא אומר: עובד אחד זה לא המחיר של 7 או 8 עובדים, מגורים וכל הדברים האלה.

יצחק כהן: אנחנו לקחנו ממוצע של מגורים של 3 עד 4 תאילנדים, שזה בערך חלק גדול מההיתרים שיש לחקלאים הישראלים.

יצחק כהן: ממוצע של המעסיקים הגדול הוא בין 3 ל – 5 תאילנדים.

יצחק כהן: וזה התחשיב שעשינו.

יצחק כהן: מינו לנו בחור בשם אמיר מדינה ממשרד התמ"ת, שהוא פקיד שמה, וישבנו איתו כבר 3 או 4 ישיבות לנושא העלויות האלה.

יצחק כהן: הוא ביקש התאמות, הוא ביקש מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נתונים על עלויות של החשמל, של המים, ביוב, ארנונה, כל מה שהעלו פה החברים: מקררים, מיזוג, מזגנים, כולל עלות של קרוואנים.

יצחק כהן: הבאנו לו הצעת מחיר כמה עולה לרכוש קרוואן ואמרנו שאנחנו רוצים שהמחיר הזה יהיה רוחבי בכל הארץ, כי מה זה משנה אם הקרוואן הוא בצפון או במרכז הארץ?

יצחק כהן: מה שמייקר זה הקרקע, אבל הקרקע פה היא לא במשחק בכלל נמצאת.

מירי רגב: נכון.

יצחק כהן: הקרוואן הוא קרוואן לא משנה אם אתה שם אותו במרכז הארץ, או אתה שם אותו בצפון, או בערבה.

יצחק כהן: הגענו לנוסחה, פחות או יותר, די מדויקת.

יצחק כהן: לא 2,000 ולא 1,500.

יצחק כהן: ל – 1,080 שקל פחות או יותר.

יצחק כהן: יכול להיות עוד 50 שקל לכאן או 100 שקל לכאן, אבל זה פחות או יותר העלות הריאלית של המעסיק לעובד הזר.

יצחק כהן: אנחנו נמצאים איתו באיזה שהוא משא ומתן שבחודש האחרון הוא נעלם לנו הבחור, פשוט לא מגיב ולא עונה.

יצחק כהן: זה מה שאנחנו יכולים להגיד לכם בעניין הזה.

יצחק כהן: יש נייר מסודר.

יצחק כהן: מי שרוצה יכול לקבל אותו.

אברהם מיכאלי: מה זה: נעלם?

אברהם מיכאלי: לא הבנתי.

מירי רגב: מי זה נעלם?

יצחק כהן: אמיר מדינה, פקיד במשרד התמ"ת.

יצחק כהן: אני לא מכיר.

יצחק כהן: ראיתי אותו פעמיים, שלוש ויותר מזה לא יודע.

מירי רגב: הוא אחראי על התחום הזה?

יצחק כהן: כנראה שמינו אותו.

מירי רגב: לא הזמנו את התמ"ת.

מירי רגב: כן, איציק.

יצחק כהן: אני רוצה שתבינו.

יצחק כהן: אני מעסיק עם שלושת הבנים שלי כ – 40 תאילנדים.

יצחק כהן: אני משלם כל חודש, בדוק, בסביבות בין 40 ל – 50,000 שקל הוצאות על החשמל, על המים, על הארנונה, על אחזקה, על כל הדברים האלה.

יצחק כהן: תבינו, כשתאילנדי לא מורידים ממנו שום אגורה אחת, הוא לא יכבה את החשמל.

קריאה: החשמל יום ולילה דלוק.

יצחק כהן: הוא לא יכבה את התנור שכל אחד, אם אתה אומר 4, 5 בחדר, אני אראה לך ש – 4, 5 תנורים בחדר.

יצחק כהן: יש 4, 5 תנורים בחדר דלוקים ואני לא יכול להגיד לו: אל תדליק, כי מחר הוא יאשים אותי שאני לא נתתי לו להתחמם ואני יעמוד לתביעה.

יצחק כהן: אתם אמרתם שאתם צריכים לשים 2 בחדר, ואתם מודדים לנו את החדרים, שזה התקן ואנחנו הולכים לפי התקן.

יצחק כהן: 20 שנה לא מעדכנים את השכר הזה, כי זה חקלאים.

יצחק כהן: לא חשוב.

קריאה: את הניכוי, לא את השכר.

יצחק כהן: את הניכוי הזה.

קריאה: זה בכל הענפים.

יצחק כהן: לא חשוב, בכל הענפים.

מירי רגב: זה לא הגיוני.

מירי רגב: התשובה בכלל לא רלוונטית.

יצחק כהן: זה לא הגיוני.

יצחק כהן: מה זה?

יצחק כהן: אנחנו לא אזרחי המדינה?

יצחק כהן: לא שירתנו בצבא?

יצחק כהן: לא הבאנו את מיטב הבנים שלנו?

יצחק כהן: הבאנו אותם.

יצחק כהן: נתנו אותם למדינה.

יצחק כהן: אז תחשבו קצת.

יצחק כהן: תבואו, תיראו.

מירי רגב: שאלה כאן, ברזאני, אני שואלת אותך: איך אפשר להפוך את העלות של המעסיק למשהו יותר רלוונטי למה שקורה במציאות של היום?

מירי רגב: בין 160 ל – 280 הוא לא רלוונטי.

מירי רגב: אנחנו הרי יודעים.

מירי רגב: גם הם יכולים להוכיח את זה בהוצאות.

מירי רגב: אף אחד לא מסתיר פה כלום.

מירי רגב: אף אחד לא רוצה לקבל מתנה פה מהמדינה.

מירי רגב: ברור לחלוטין שההוצאה חייבת להיות יותר גדולה.

מירי רגב: השאלה פה איך אנחנו, קודם כל מה אתה עושה כאחד שיש לו אחריות על העניין הזה.

מירי רגב: אתה לא רק מביא את האנשים, אתה גם אחראי על מה שקורה פה.

אהרן ברזאני: עוד פעם, הנושא הזה הוא באחריות התמ"ת.

אהרן ברזאני: צריך להביא את אנשי התמ"ת לפה.

אהרן ברזאני: הם בעצם קבעו את הכללים.

אהרן ברזאני: ועובדה היא שאותו אדם עבד מולם והוא נעלם להם, לכן צריך להביא אותו.

אהרן ברזאני: אני אומר, אבל, אם אנחנו נטיל על העובד הזה, סכומים כאלה כמו שמדברים פה, 1,000 שקל ומעלה, אני לא יודע אם העובד הזה ירצה לבוא לעבוד.

אברהם מיכאלי: הוא ירצה.

אהרן ברזאני: שניה, 2,800 שקל אני לא הייתי בא לעבוד פה, אם היתה נשארת לי יתרה.

אברהם מיכאלי: גם אני לא הייתי בא לעבוד פה.

אהרן ברזאני: צריך לשבת, להקים איזה ועדה שתבחן את הנושא הזה שוב ויתקבלו החלטות רציונלית שהעובדים האלה גם יישארו ויהיה להם גם חשק לבוא לעבוד פה.

אהרן ברזאני: לבוא ולהטיל עליהם כל הזמן מסים - - -

אברהם מיכאלי: מי מטיל עליהם?

אברהם מיכאלי: בינתיים אתה מטיל רק עלינו.

אהרן ברזאני: הם משלמים מסים והם משלמים הכל.

אברהם מיכאלי: מה משלמים?

אהרן ברזאני: הם משלמים ככל עובד אחר.

אברהם מיכאלי: ככל עובד אחר הם משלמים כלום.

אברהם מיכאלי: בוא נדבר בעברית.

אברהם מיכאלי: מה הוא משלם?

אברהם מיכאלי: מה הוא מפריש למס הכנסה?

אברהם מיכאלי: 20 שקל?

אברהם מיכאלי: על מה אתה מדבר בכלל?

אברהם מיכאלי: ועדה פריטטית שהיתה, של איגוד לשכות המסחר לפני 3 שנים, שאתה ישבת שם, העליתי את הנושא.

אברהם מיכאלי: מה עשית מאז שהיית שם?

אברהם מיכאלי: כלום.

אברהם מיכאלי: אמרתם: אתה צודק, כן, כן, צריך לעשות עבודה, עבודה.

אברהם מיכאלי: שהכנס שאתה ארגנת אותו ברמת רחל, העלינו את הנושא הזה.

אברהם מיכאלי: מה עשית?

אברהם מיכאלי: שום דבר.

אברהם מיכאלי: בוא נדבר בעברית.

אברהם מיכאלי: מה אתה עכשיו מתחיל, מגלגל לתמ"ת?

אברהם מיכאלי: כשאתה ישבת שם, אתה גם לא עשית כלום.

אברהם מיכאלי: אתה ישבת שם ואתה נושא באחריות הזאת ואתה לא פעלת בעניין הזה.

אברהם מיכאלי: לא עשית כלום.

אברהם מיכאלי: אז אתה לא יכול רק עלינו.

אברהם מיכאלי: אתה רודה בנו.

אברהם מיכאלי: אתם רודים בנו, בחקלאים.

אברהם מיכאלי: זה לא עובד ככה.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לתת, מירי, את כל הזכויות כדת משה וישראל, וכמו כל אזרח במדינת ישראל לתת לתאילנדי.

אברהם מיכאלי: להפקיד פנסיה בקרנות הפנסיה.

אברהם מיכאלי: אתה לא יודע לנהל פנסיה, הוכח.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לשלם שכר מינימום.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים לשלם את הכל, אבל רוצים גם את מה שמגיע לנו.

אברהם מיכאלי: מה רע במה שאני אומר?

אברהם מיכאלי: הם ממציאים פטנטים.

אברהם מיכאלי: הם גם את הכסף של העובד הזר לא יתנו לו שהפנסיה תהיה אצלם.

אברהם מיכאלי: ממתי הם יודעים לנהל פנסיה?

אברהם מיכאלי: תסבירי לי את זה.

מירי רגב: או.

מירי רגב: קיי.

יהודית כרמי: אני יכולה להגיב על ה – 500 שקלים פיקדון, מה שדיברו?

מירי רגב: כן, תיכף.

מירי רגב: לגבי עלות עובד זר – יש לאוצר, לגורם אחר משהו להתייחס בעניין?

מעין נשר: אני ממש לא מכירה את הנושא ובאמת צריך להביא לפה את אנשי התמ"ת.

מעין נשר: אני מסכימה עם האמירה העקרונית שככל שהדבר הזה גורם לעובד לבזבז חשמל ומים זה בטח לא משהו שאנחנו באוצר רוצים שיקרה.

מירי רגב: חקלאות?

מירי רגב: יש לך להגיד משהו על העניין של המיסוי, של עלות המעסיק?

יהודית כרמי: זה נשמע שצריך לדבר על זה.

יהודית כרמי: זה באמת סכום נמוך מידי של קיזוז.

מירי רגב: שמעת על זה פעם ראשונה כאן בדיון?

יהודית כרמי: אני גם מעסיקה עובדת זרה לסבתא שלי ואני רואה את העלות והצריכה בכמות האוכל והחשמל מאז שאני מעסיקה אותה.

מירי רגב: זאת אומרת שיש לך פה איזה אינסנטיב לעשות משהו כדי לטפל בעניין.

יהודית כרמי: כן.

מירי רגב: גם כאחת שנמצאת במשרד התיירות, וגם שרואה את זה באופן אישי שהם לא ממציאים דברים.

יהודית כרמי: 180 זה נשמע סכום נמוך.

יהודית כרמי: אבל מפה - - -

מירי רגב: בסדר.

מירי רגב: אז אנחנו נגיע לאיזה שהוא סיכום.

מירי רגב: טוב, אז אני מבקשת גם פה, בעניין הזה בדיון הבא - - -

יהודית כרמי: אבל זה דעה שלי אישית, זה לא דעה של משרד החקלאות.

מירי רגב: אז אני מבקשת שתעשו פגישה עם התמ"ת.

מירי רגב: תבואו לפה יחד עם האיגודים הרלוונטיים.

מירי רגב: תבוא עם הצעה שמקובלת, שמצד אחד לא מוציאה, באמת משאירה את העובד הזר עם משכורת שהיא בעצם מאד מאד נמוכה, אבל מצד שני גם לא הופכת את המעסיקים לעבדים של העובדים הזרים, שהם גם משלמים להם משכורות, הם גם משלמים להם את כל ההוצאות, ובעצם הנטל עליהם הוא כבד מידי.

מירי רגב: הוא לא בפרופורציה למה שהם צריכים לשלם לקיזוז.

מירי רגב: צריך להגיע לאיזה שהוא סיכום של סכום שהוא סביר.

מירי רגב: הוא סביר גם מבחינת המעסיקים.

מירי רגב: סביר גם מבחינת המדינה שלכאורה מגנה על העובדים הזרים, אבל צריך לעשות את זה בשום שכל.

מירי רגב: אני מבקשת שלדיון הבא יבוא נציג התמ"ת.

מירי רגב: שיבוא לפה נציג תמ"ת, יחד עם יהודית, יציגו פה, וכמובן ברזאני, יציגו פה איזה שהוא סכום שנראה סביר ומתואם עם כולם.

מירי רגב: אם זה ייגמר בצורה הזאת – אז מצויין.

מירי רגב: אז תעבירו את זה בתקנות.

מירי רגב: אני לא יודעת איפה שצריך להעביר את זה.

מירי רגב: אם זה בתקנות – תביא תקנות.

מירי רגב: אם צריך לדבר עם שר התמ"ת – נדבר גם עם שאול שמחון, אין בעיה.

מירי רגב: אפשר להגיע אליו.

מירי רגב: אנחנו יודעים להגיע גם לשאול שמחון, אם צריך להגיע אליו.

מירי רגב: אבל בואו נעשה קודם כל עבודת מטה לפני - - -

אברהם מיכאלי: ...

אברהם מיכאלי: חושב שאנחנו צודקים.

מירי רגב: אז כולם חושבים שאתם צודקים וזה לא משתנה.

קריאה: אבל זה נמשך 10 שנים.

מירי רגב: זה הנושא השני.

מירי רגב: בוא נראה איך אנחנו מקדמים את זה.

מירי רגב: מה שהיה, מה שזה, זה לא מעניין כרגע.

מירי רגב: בוא נראה כרגע מה אפשר לעשות כדי שהחקלאות תוכל להמשיך לשרוד במדינת ישראל.

מירי רגב: הדבר השלישי שדיברנו, אני לא רוצה להיכנס לנושא של מכסות המים.

מירי רגב: רשות המים פה?

מירי רגב: לא נמצאים פה.

מירי רגב: יש פה?

מירי רגב: אלי, אתה רוצה להיכנס לנושא מכסות המים?

אליהו כהן מוגרבי: לא התחום שלי.

מירי רגב: יש פה מישהו מהחקלאים שרוצה להעלות את נושא מכסות המים בדיון הזה?

אברהם מיכאלי: אני יכול להעלות.

מירי רגב: אז בבקשה אברהם.

אברהם מיכאלי: הנושא של המכסות – בזמנו הגיעה התאחדות חקלאי ישראל לסיכומים עם מדינת ישראל, רשות המים ואחרים, הגיעו לסיכומים.

אברהם מיכאלי: אבל הסיכומים האלה בשורה התחתונה, תיראי, אני מסתכל מה אני משלם?

אברהם מיכאלי: אני משלם 2.49 שקל לקוב מים.

אברהם מיכאלי: אני בחודש משלם - - -

מירי רגב: לעומת אזרח שגר בעיר שמשלם 8 שקלים עבור מים, ואתה יכול להיות מאד מרוצה ולזוג קשישים שמשלמים את המחיר הזה, שמפעילים מכונת כביסה, תאמין לי - - -

אברהם מיכאלי: מירי, כשאני הולך לדואר, תקשיבי, אני הולך פה לייצר.

אברהם מיכאלי: אני יצרן.

אברהם מיכאלי: יש הבדל.

אברהם מיכאלי: אני כשאני הולך לדואר ואני משלם, שואלת אותי בדואר: תגיד לי איך אתם חיים?

אברהם מיכאלי: כשאני משלם 140,000 שקל לחודש מים וחשמל 60,000 שקל לחודש ו – 70,000 שקל לחודש מים ו – 400,000 שקל פועלים, אז בואי, כל אחד והקנה מידה שלו.

אברהם מיכאלי: עכשיו תיראי, עשו דבר יפה אבל אנחנו לא נהנים ממנו.

אברהם מיכאלי: לדוגמה: אמרו, תשמע, אוצר, בסיכום שלו אמר:

אברהם מיכאלי: אנחנו נחזיר כספים בעבור המים, שזה יעמוד לרשות האגודה, אם היה לה איזה שהוא פיצוץ, או כל דבר אחר, היא תוכל למשוך את הכסף דרך משרד החקלאות.

אברהם מיכאלי: בפועל מה שקורה אנחנו לא נהנים מהדבר הזה ואנחנו משלמים את כל העלות המלאה – 1.

אברהם מיכאלי: 2 – לדוגמה אצלי ביישוב יש לנו בעיה, עשו לנו תחשיב מים לפי 60 משקים, ואנחנו 80 משקים.

אברהם מיכאלי: מה שקורה היום אנחנו תקועים בלי מכסה.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת שאנחנו חורגים.

אברהם מיכאלי: אנחנו עכשיו משלמים עוד יותר ...

אברהם מיכאלי: והגענו ל – 3.5 שקל לקוב מים.

אברהם מיכאלי: זה עלויות כבדות.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע, אני לא רוצה להיכנס לכל העניין של המים, אבל יש פה איזה שהוא מקום גם לחשוב, זה שהכסף יעמוד צבוע במשרד החקלאות, הוא לא פתר לי שום בעיה.

אברהם מיכאלי: אם מעבירים אותו אלי, כמו שפעם עשו את זה, לפני איזה 4 שנים, או 5 שנים, החזירו את זה באופן ישיר לחקלאי.

אברהם מיכאלי: אז זה בסדר.

אברהם מיכאלי: אז אני גם שאלתי אז בזמנו: בשביל מה אתה לקחת ואתה מחזיר?

אברהם מיכאלי: יש פה גלגול של כסף שבדרך את יודעת - - -

מירי רגב: כן.

אברהם מיכאלי: גם הולך לאיבוד.

אברהם מיכאלי: לדעתי, צריך גם להיכנס לעניין הזה ולראות איך אנחנו פותרים את הבעיה.

מירי רגב: איזה דרך?

אברהם מיכאלי: איזה דרך?

אברהם מיכאלי: דרך, למה שהכסף הזה יעמוד במשרד החקלאות?

אברהם מיכאלי: בשביל מה מייקרים לי ומחזירים לי?

אברהם מיכאלי: אני לא מבין את השיטה הזאת.

אברהם מיכאלי: את מייקרת ומפקידה לי את הכסף במשרד החקלאות שיעמוד לרשותי, לפיתוח רשת המים במושב.

אברהם מיכאלי: או.

אברהם מיכאלי: קיי.

אברהם מיכאלי: ואם לא היתה לי תקלה ולא פיתחתי?

אברהם מיכאלי: אז מה הכסף הזה?

אברהם מיכאלי: נשאר שם.

אברהם מיכאלי: מה יש לי מזה?

אברהם מיכאלי: זאת אומרת, בסופו של יום אני צריך לקבל את הכסף בחזרה, זאת ההחלטה.

אברהם מיכאלי: אז למה לי לעשות את הדבר הזה?

אברהם מיכאלי: אל תיקחי, אל תתני, אני אשא בעלויות של רשת המים במושב.

מירי רגב: מי נציגת רשות המים?

מעין נשר: אני אגיב לנושא בגלל שמדובר פה לא בהקצאות, אלא במה שהועלה זה הסכם המים שנחתם עם החקלאים ב – 2006, שבעצם המטרה שלו זה להעלות את תעריפי המים לחקלאים שבמשך שנים ועד היום בעצם מסובסדים על ידי המגזר הביתי.

מעין נשר: המגזר הביתי מסבסד את התעריפי מים הנמוכים מאד שהחקלאים קיבלו אז נחתם הסכם שהחקלאים מסכימים לייקור בתעריפי המים.

מעין נשר: הייקור יהיה הדרגתי ובגין הייקור הם יקבלו את הכסף בחזרה.

מעין נשר: בהתחלה הוא ניתן באמת פשוט - - -

אברהם מיכאלי: באופן ישיר.

מעין נשר: באופן ישיר ללא צורך בהשקעה.

מעין נשר: לאחר מכן, מה שההסכם נועד לעשות זה לתת בחזרה את הכסף לאגודות המים כדי שישקיעו במערכות המים של האגודות בשביל להביא את החקלאים למצב שאחרי הייקור יהיה להם הרבה פחות פחת והמערכות מים שלהם יהיו יעילות ורובם יעברו גם להשקיה בקולחין, מה שבאמת בפועל נעשה ואז הם יצליחו לעמוד בתעריפים היותר יקרים כשיגיע המועד שבו הם יושבו בעצם למגזר הביתי.

מעין נשר: עכשיו, אני לא יודעת איפה הכסף שאתה לא קיבלת, אבל - - -

אברהם מיכאלי: אם לא השתמשתי, לא עשיתי, אז לא קיבלתי.

אברהם מיכאלי: מאד פשוט.

מעין נשר: יצאו 270 מיליון, וזה נכון ללפני כמה חודשים, לדעתי אנחנו כבר עומדים על 290 מיליון שקלים שהמדינה נתנה בחזרה לחקלאים, בין היתר, במזומן, שזה 200 במזומן ו – 70 מיליון להשקעות במערכות מים.

מעין נשר: ההסכם התקדם מאד יפה מבחינת ההשקעות, אנחנו רואים שהאגודות שהשקיעו מגיעות לרמת פחת, אם הם היו ברמת פחת זה הבזבוז של המים, אם הם היו במצב שמכניסים למערכת מים ו – 30 אחוז מתבזבז, אז כבר הגענו למצב שמערכות ירדו מ – 10 אחוז, ויש גם כאלה שהגיעו ל – 4 אחוז, שזה מה שהגדרנו כמכסימום.

מעין נשר: אני חושבת שלבוא ולהגיד: אני לא מקבל.

מעין נשר: אפשר לבוא למשרד החקלאות ספציפית למי שמחלק ולהגיד: למה לא קיבלתי?

מעין נשר: אולי היה עיכוב בתשלומים.

מעין נשר: אבל לבוא ולהגיד שהמדינה לא מחזירה את הכסף.

אברהם מיכאלי: לא, אני אמרתי: חוזר לא נכון.

אברהם מיכאלי: אמרתי: הוא חוזר לא נכון.

מירי רגב: למה לשלם אם המדינה צריכה להחזיר?

מירי רגב: אם יש קיזוז שהוא משלם, המדינה מחזירה, אז מראש הוא לא צריך.

מעין נשר: המדינה הכירה בזה שלחקלאים יהיה קשה לעמוד בייקור של התעריפים, אבל היא גם הכירה בזה שיש חשיבות להגיע למצב של תעריפי עלות, כי הדבר הזה מוביל לחיסכון במים.

מעין נשר: החקלאים מצליחים לעמוד היום במכסות מים ...

מעין נשר: נמוכות.

מעין נשר: להשקות בקולחין.

מעין נשר: הדבר הזה עשה רק טוב למשק המים ולמשק בכלל.

מירי רגב: או.

מירי רגב: קיי.

מירי רגב: תודה מעין.

מירי רגב: בסדר.

מירי רגב: הבנתי את העניין.

מירי רגב: נציגת רשות המים, את רוצה להוסיף?

תמי אורן: לא, אין לי מה להוסיף כאן.

תמי אורן: בגדול אני מברכת על הועדה, אני מברכת על כל מה שנאמר כאן ועל כל ...

תמי אורן: יש חלק מהדברים שצריכים לקחת בחשבון אם זה בתשתיות, אז לא סתם הטילו את התעריף צולב הזה שישנו, שהחקלאים נהנים מזה עד לשנים האחרונות, שזה ... לעשות את זה סדר.

תמי אורן: אנחנו כתושבים רגילים משלמים תעריף הרבה יותר גבוה בבית שלנו, זה נע בסביבות ה – 9 שקלים לקוב.

מירי רגב: אבל זה גורם ייצור, זה משהו אחר.

מירי רגב: אי אפשר להשוות.

מירי רגב: אני לא רוצה להיכנס לזה.

אברהם מיכאלי: גם אני בבית משלם כמוך.

מירי רגב: או.

מירי רגב: קיי.

מירי רגב: אברהם, אני רוצה רגע בעניין של מכסות המים להגיד שבסך הכל יש הסדר מים סביר עם החקלאים.

מירי רגב: אני נלחמת בעניין של ייקור מחירי מים לאזרחים במגזר הביתי, שזה בעיני שערורייה לקחת את המחיר הזה.

קריאה: יש הרבה מים היום.

מירי רגב: נכון.

מירי רגב: לכן התשלום זה לא באמת בגלל שיש משבר במים שמפחידים את הציבור ולא אומרים את האמת, אלא בגלל שהאוצר צריך עוד קצת מזומנים והפרה החולבת שלהם זה האזרחים.

מירי רגב: אני לא רוצה להתעסק בנושא מכסות המים.

מירי רגב: בעיני זה נושא שאני מבחינתי בעניין הזה מקבלת את הנושא ואת ההסדר.

מירי רגב: שני הנושאים האחרים הם נושאים שכן צריך להמשיך את הדיון.

מירי רגב: אני רוצה לשאול אם יש נושאים נוספים שאנחנו רוצים להעלות בועדה הזאת מעבר לשני הנושאים שכרגע דיברנו עליהם?

חנניה אזולאי: אני עליתי לארץ בשנת 63' ממרוקו.

חנניה אזולאי: היום אני מגדל כ – 200 דונם פרחים במושב בארותיים.

חנניה אזולאי: שמי חנניה אזולאי.

חנניה אזולאי: לפני 7 שנים היינו כ – 70 חקלאים במושב.

חנניה אזולאי: אנחנו היום 2.

חנניה אזולאי: הבן שלי, יש לי 5 בנים, כל אחד: אחד בהייטק, אחד פה, אחד שם, כל אחד מביא את המשכורת שלו.

חנניה אזולאי: יש לי אחד חמור כמוני, שאוהב את החקלאות, עזב את חיל האוויר, תקשיבו טוב ותיראו לאן הגענו, היה לי 2 דונם ציפורן, גידלתי 2 דונם, חייתי טוב כחקלאי גאה.

חנניה אזולאי: היום יש לי 200 דונם, אני בקושי משלם את המשכורת לחמור ההוא.

חנניה אזולאי: אני הולך להביא כסף ממרוקו, קיבלתי אדמה בחינם, מים בחינם, לא משלם מסים, לא משלם מים, תקשיבי טוב, גם מס הכנסה אין, גם מס על החקלאות אין.

חנניה אזולאי: כל הטפטוף, כל הבארות מים, כל המאגרי מים בחינם.

חנניה אזולאי: המדינה משלמת לי.

חנניה אזולאי: פה הולכים לקחת ממני את השארית שיש לי, ואני אומר: אני הולך לסגור, לא יכול פשוט לעמוד, ויש לנו 200 דונם חקלאות במושב ואני לא יכול לעמוד בהוצאות שיש לי, אם החקלאי, ... יש לו , הכניסו אותי ב – 15,000 שקל למה אין לו חרסינה.

חנניה אזולאי: לי יש . ... .

חנניה אזולאי: איך אתם יכולים להמשיך?

חנניה אזולאי: ואנחנו הכי חכמים בעולם.

מירי רגב: בסוף תראה, הרי בסוף מה יקרה?

מירי רגב: נשלם על זה יקר.

מירי רגב: בסוף יצטרכו את החקלאות ואז האוצר פתאום יביא כסף, ואז פתאום ברזאני יתעורר ויביא קצת יותר אנשים וילך ויעיר את האנשים למעלה.

מירי רגב: משרד החקלאות ייזכר שיש לו איזה תפקיד.

מירי רגב: משרד החקלאות ייזכר בזה בסוף.

חיים חבלין: תיראי, קודם כל באמת אני רוצה להגיד לך, כל הכבוד ושאפו על הדיון הזה.

חיים חבלין: כן ירבו ואני מתרשם שיש פה החלטות שאני מקווה שיתחילו להיכנס למערכת.

חיים חבלין: הצעת חוק לביטול מס מעסיקים, תדעי לך, אם הצעת חוק הזאת תעבור, אם לא בכנסת הזאת אז בכנסת הבאה.

מירי רגב: לא, אנחנו עד תחילת המושב תהיה לנו כבר הצעת חוק כתובה.

קריאה: יש אצל שי.

מירי רגב: יש לך אצל מי?

קריאה: אצל שי יש, שי חרמש, אני הכנתי לו.

קריאה: יש לו מוכנה.

חיים חבלין: בכנסת הזאת סביר להניח שהאוצר יעשה הכל כדי להתנגד.

חיים חבלין: אולי בכנסת הבאה גם, אבל לא צריך להפסיק לנסות וכל הכבוד.

חיים חבלין: אין פטור בלא כלום ואני חייב פה, התקיפו את ברזאני בצורה, לדעתי, קצת יותר מידי משתלחת.

חיים חבלין: אני רוצה להגיד לך שברזאני מאז שהוא נכנס לתפקידו וזה חשוב לציין את זה, הוא עשה מהפיכה.

חיים חבלין: הוא קודם כל, צריך להבין מה היה פה.

חיים חבלין: היו מביאים עובדים דרך משרד אחד, עם פקידה אחת, עם פקס אחד וטלפון אחד, בנתב"ג.

חיים חבלין: אם היה בא לה, היא היתה עונה, ואם לא היה בא לה ...

חיים חבלין: ברזאני חתך את הסיפור הזה ופיזר את זה ללשכות בכל הארץ ולמעשה היום העבודה היא הרבה יותר קלה.

חיים חבלין: לא בכדי הוא הצליח להביא 7,300 עובדים לפני שנה.

חיים חבלין: הוא הצליח להביא את זה בזכות שהוא בנה, הוא השתמש במנגנון קיים, פשוט ביזר, וזה דבר נפלא וצריך לתת לו על זה את כל המחמאות וצריך לחזק את ידיו ולהגיד שמשרד הפנים היום הוא לא הבעיה.

חיים חבלין: משרד הפנים, רשות ההגירה עושה עבודה נאמנה ורק שימשיכו ככה.

חיים חבלין: עכשיו צריך להבין מאיפה כל הדבר הזה צמח?

חיים חבלין: מאיפה כל ה"בְּרוך" של העובדים הזרים הזה צמח?

חיים חבלין: הכל התחיל בחברות כוח אדם שהביאו עובדים בעלויות נוראיות, צפצפו על החוק, כולל בבית הנבחרים הזה, אני אצטט מישהו שהיה פה, אחד מבעלי חברות כוח אדם ששאל אותו חבר הכנסת יעקב כץ בועדת עובדים זרים: כמה משלם עובד זר להגיע לארץ?

חיים חבלין: הוא אמר: בין 3,500 דולר ל – 13,500 דולר, שבטווח הזה כל המספרים הם עבירה ענקית על החוק ואף אחד לא מצליח לאכוף.

חיים חבלין: טוב עשתה מדינת ישראל, אומנם קצת באיחור, לצערי, אבל טוב עשתה ששינתה את שיטת ההבאה.

חיים חבלין: אני מאחל לברזאני, ואני מאחל לנו שהשיטה הזאת תעבוד וקודם כל אנחנו נהיה נקיי כפיים.

חיים חבלין: אנחנו לא יושבים פה בידיים נקיות.

חיים חבלין: תבינו, חברות כוח אדם השחיתו כל דבר, כולל אותנו, את החקלאים.

חיים חבלין: אני אומר: כולל אותנו, את החקלאים.

חיים חבלין: זה הפך להיות ביזנס על הגב של העובדים המסכנים האלה והיום, אברהם, אנחנו משלמים מחיר כבד על ההתנהגות שלנו ושיתוף הפעולה שלנו איתם.

חיים חבלין: את זה צריך להגיד ולא להתבייש.

חיים חבלין: בראש מורם.

מירי רגב: אני רוצה לסכם את הדיון.

אברהם מיכאלי: עוד מילה בעניין הזה.

חיים חבלין: עוד מילה, נושא חשוב, מירי, שאת צריכה לקחת על עצמך היום, לא פחות מנושא מס מעסיקים, כי עוד מעט לא יהיה על מה לשלם מס מעסיקים.

חיים חבלין: יש לנו מתווה פוחת.

חיים חבלין: על מה יקבל האוצר את ליטרת הבשר?

חיים חבלין: עוד מעט יהיה פה 18,000 עובדים.

חיים חבלין: היינו ב – 28,500 עובדים.

חיים חבלין: ניהלנו מאבק קשה, לפני 4 שנים הצלחנו להביא עוד 2,500 עובדים לטובת היצואנים.

חיים חבלין: יושבים פה רק יצואנים שנהנו מהמכסה הזו, ובאה מדינת ישראל וחותכת אותנו מעל 30 אחוז, שאלוהים יודע מאיפה יביאו החקלאים.

חיים חבלין: אני גר בפריפריה.

חיים חבלין: אנחנו גרים באזור שהעובד הישראלי הכי קרוב מגיע מ – כל יום הלוך ושוב.

חיים חבלין: אני רוצה לראות את האמא היהודייה, ואפילו הבדואית שמגיעה אלינו.

חיים חבלין: רבותיי, זה לא עובד.

חיים חבלין: העניין הזה, את צריכה, ביום שאת שמה את הצעת חוק הזאת, לשים הצעת חוק נוספת: לעצור את המתווה הפוחת.

מירי רגב: תעביר לי הצעת חוק.

חיים חבלין: אני אעביר לך את זה מחר.

מעין נשר: המתווה הפוחת הוא הסכם שנחתם עם הנציגים שלכם.

מעין נשר: אתה לא יכול לצאת נגד מי שמייצג אותך.

מעין נשר: אתה מיוצג.

חיים חבלין: ...

חיים חבלין: מירי, הצעת חוק שמבטלת את הצעת הממשלה, שהצעת הממשלה היא גזר דין מוות לא רק על החקלאות בישראל, היא גזר דין מוות על אלפי פועלים ישראלים שעוסקים בתעשייה - - -

מירי רגב: חיים, הבנתי.

מירי רגב: הבנתי.

מירי רגב: אברהם.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד משהו, שכחתי להאשים עוד אחד, זה את החקלאות, את החקלאים.

אברהם מיכאלי: נציגי החקלאים, התאחדות חקלאי ישראל, אני לא חלק ממנה, שייך לאיגוד לשכות המסחר תל אביב, שהיא חתמה, בשנת 2009, על הסכם שאני התרעתי בפניו והחקלאים יצאו לתקשורת ואמרו: איזה הישג לחקלאות.

אברהם מיכאלי: אז קודם כל, מר חבלין, תיקח את האשמה גם עליך, אתה חבר שם.

אברהם מיכאלי: היום הוא מבקש לבטל את ההסכם שהוא חתם עליו.

אברהם מיכאלי: זה אחד.

אברהם מיכאלי: 2 – כל מה שטענתי כלפי שינוי השיטה, הראייה לכך – 13 עובדים מסרי לנקה שמשרד החקלאות והפנים מתגאים בהם שהם הביאו ופתרו את הבעיה של השחיתות, תבעו את ממשלת ישראל.

מירי רגב: נכון.

אברהם מיכאלי: שגבו מהם 3,000 דולר לחצי שנה, ונכפיל את זה ל – 5 שנים, זה 30,000 דולר, ולכן השיטה היא לא יותר טובה.

אברהם מיכאלי: הגנבים רק החליפו חליפה.

אברהם מיכאלי: זה הכל.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא יכולים להשליט סדר.

אברהם מיכאלי: את השחיתות במדינת ישראל, ברזאני, לא אתה ולא אני נפתור ולא הכנסת הזאת תפתור.

אברהם מיכאלי: יש לנו שחיתות שאנחנו בתוך הארץ לא יכולים לטפל בה, אתה רוצה לטפל בתאילנד?

אברהם מיכאלי: מה לך ולתאילנד לטפל שם?

אברהם מיכאלי: זה שגרת היום שמה השחיתות.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא נוכל לטפל בזה לעולם.

אברהם מיכאלי: אנחנו יכולים להפחית את הבעיה, וגם חבלין, שהוא דיבר, הערבה שהיתה להם חברת כוח אדם, הם לא טמנו ידם בצלחת.

מעין נשר: לעניין העובדים הזרים – צודק אברהם דניאל שאומר שמתווה העובדים הזרים נחתם בהסכם מול נציגי התאחדות החקלאים, במקביל לקיצוץ בעובדים הזרים, שבפועל לא באמת מתבצע, כי כל פעם החקלאים באים ומבקשים דחייה.

מעין נשר: אנחנו את הכסף מעבירים.

מעין נשר: הכסף ניתן להשקעות.

אברהם מיכאלי: תבטלי אותו.

אברהם מיכאלי: תבטלי את הכסף.

מעין נשר: הכסף ניתן להשקעות במיכון חוסך כוח אדם.

מעין נשר: ניתנו כבר למעלה מ – 100 מיליון שקל בשנים שההסכם קיים והחקלאים קונים מכונות, עושים שיפורים טכנולוגיים במשקים.

מעין נשר: ניתנו עוד 20 מיליון שקל למחקרים בנושא הזה.

איתן אשורי: זה לא חוסך כוח אדם ושום דבר.

יצחק כהן: אנחנו מוכנים להחזיר.

מירי רגב: ברזאני.

אהרן ברזאני: אני רוצה רק להגיב לדניאל.

אהרן ברזאני: אנחנו נחושים לשנות פה את כל נושא דמי התיווך וזה לא יהיה.

אהרן ברזאני: אנחנו נהיה בתאילנד, חתמנו עם תאילנד.

אהרן ברזאני: אני בשבוע הבא מתחיל להביא עובדים כן מתאילנד באופן ישיר וללא חברות כוח אדם.

אברהם מיכאלי: כמה יעלה לי?

אהרן ברזאני: יעלה כמה שיעלה.

אברהם מיכאלי: לי כמה יעלה?

אהרן ברזאני: שום דבר לך לא יעלה.

אברהם מיכאלי: שום דבר?

אברהם מיכאלי: חינם?

אברהם מיכאלי: תרשמי , אני בעד.

קריאה: כן, כן, אם הוא מביא ללא עלות זה כיף, למה לא?

אהרן ברזאני: זה יעלה לך פחות ממה ששילמת עד היום.

אברהם מיכאלי: איך פחות?

אברהם מיכאלי: לי לא עלה - - -

מירי רגב: רגע, אברהם.

אהרן ברזאני: זה מה שהולך להיות, וחבל - - -

אברהם מיכאלי: לא יעלה לי - - -

אהרן ברזאני: זאת החלטת ממשלה.

אברהם מיכאלי: לי כחקלאי אתה לא משית עלי עלות נוספת?

אהרן ברזאני: אנחנו הפקידים נקיים את החלטות הממשלה.

אברהם מיכאלי: אז אני אגלה לך סוד, את הפקידים יהיה יותר קל להשחית.

מירי רגב: אני רוצה להגיד משהו בנושא חברת כוח אדם.

מירי רגב: אני חושבת שמדינת ישראל והממשלה לא צריכות להיות חברת כוח אדם.

מירי רגב: אני הגשתי הצעת חוק בעניין הזה.

מירי רגב: אני חושבת שהתפקיד של הממשלה זה לפקח על חברות כוח אדם.

אברהם מיכאלי: בדיוק.

מירי רגב: ואותן חברות כוח אדם שסורחות, צריך לטפל בהם עד כדי להעמיד אותם לפלילי.

מירי רגב: אבל לא יכול להיות שמדינה מביאה והיא חברת כוח אדם.

מירי רגב: זה בניגוד לכל הרעיון הקפיטליסטי התחרותי שראש הממשלה מוביל.

מירי רגב: יש כאן מהלך שאולי הוא כשר, אבל מסריח.

מירי רגב: אני חושבת שהוא לא נכון.

מירי רגב: אני חושבת שהמדינה לא צריכה לנהל כוח אדם.

מירי רגב: אני העליתי הצעת חוק כזאת והצעת החוק הזאת נפלה.

מירי רגב: אני עדיין לא הרפיתי פה בעניין.

מירי רגב: אני יודעת שזה עדיין בתהליך משפטי.

מירי רגב: בית משפט עליון, בג"צ, לא יודעת כאן מה שיש.

מירי רגב: אני עדיין חושבת שמדינת ישראל, הממשלה לא יכולה להחליף את השוק הפרטי.

מירי רגב: יש חברות כוח אדם, הם מתמחות בלהביא עובדים מקצועיים בתחום הסיעוד, הבניה והחקלאות.

מירי רגב: התפקיד שלהם להביא אותם על פי הכללים שהממשלה קבעה.

מירי רגב: מי שלא פועל על פי הכללים צריך לעמוד לדין.

מירי רגב: אבל לא יכול להיות שהממשלה היא זאת שתביא כוח אדם.

מירי רגב: זה בעיני דבר שהוא לא נכון.

מירי רגב: אנחנו כמדינה, לדעתי, עושים כאן דבר שאסור לנו להיכנס אליו.

מירי רגב: אבל שוב, זה לא הבעיה שלך, זה בעיה של הממשלה שקיבלה את ההחלטה ואתה מבצע את ההחלטות שלה.

מירי רגב: אני חושבת שההחלטה של הממשלה הזאת היא שגויה ואנחנו צריכים בהחלט לראות איך אנחנו משנים אותה, אבל זה כרגע לא הדיון.

מירי רגב: זה נושא אחר שאני כן מתעסקת איתו בנושא חברות כוח אדם.

מירי רגב: אני חושבת שזה לא בעיה פה של ברזאני פה בעניין הזה.

מירי רגב: אני מסכימה עם מה שאתה אומר, חיים, על ברזאני, שהוא איש מקצוע שעושה בעצם את החלטת הממשלה.

מירי רגב: אני כן חושבת, אבל, שהחלטת הממשלה בעניין הזה היא מוטעית, היא שגויה.

מירי רגב: אם כך, הממשלה תחליף את כל הארגונים הקיימים.

מירי רגב: הממשלה לא יכולה לעשות את זה.

מירי רגב: הממשלה צריכה בעצם לקבוע מדיניות וליצור מצב שבעצם ברזאני מפקח על מדיניות הממשלה ומי שלא פועל על פי מדיניות הממשלה אנחנו יודעים מה לעשות מי שלא פועל לפי החוקים.

אברהם מיכאלי: זה נכון מאד.

מירי רגב: אני רוצה בעניין הזה רק להגיד שבנושא חברות - - -

חיים חבלין: הרעיון הוא גאוני, חבל.

מירי רגב: יכול להיות.

חיים חבלין: הרעיון הוא גאוני, חברות כוח האדם מתפרנסים בכבוד.

מירי רגב: טוב, חיים, אני לא רוצה להתעסק בזה, זה נמצא כרגע בבג"צ, בוא נמתין להחלטת הבג"צ לגבי מה שהוא יגיד.

מירי רגב: אני כן רוצה לראות איך אנחנו מקדמים את הדברים שסיכמנו פה היום.

מירי רגב: אתה צריך להעביר לי הצעת חוק בעניין של הגדלת מכסות העובדים הזרים.

מירי רגב: את הנושא של המס אני אקח משי.

מירי רגב: אני כבר מודיעה לכם, אברהם, אנחנו לקראת המושב הבא בקיץ, אני בטוחה שגם המחאה תחזור לרחובות.

מירי רגב: אנחנו נעשה כאן יום עיון מאד גדול, עם חקלאים מכל הארץ, לגבי הנושאים האלה.

מירי רגב: אנחנו נקבל את התשובות של המשרדים הרלוונטיים שזה הגירה, חקלאות והאוצר, תמ"ת, בהקשר למה שאמרנו ואנחנו נתחיל להוביל איזה שהוא קמפיין בעניין הזה, כי בסוף מה שחשוב לנו זה האזרחים שיאכלו תוצרת זולה, בריאה, ומה שאמר פה אזולאי, הסיפור שלו, זה בעצם מסכם בצורה כואבת ועצובה את מצב החקלאות במדינת ישראל.

חיים חבלין: חשוב לנו תדמית החקלאי במדינת ישראל.

מירי רגב: בסדר.

מירי רגב: אני לא מתעסקת עם תדמית.

מירי רגב: תודה רבה לכל מי שהגיע.