ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 127, 2012-03-13 14:00

רונית תירוש: צהריים טובים לכם.

רונית תירוש: כבוד שר המדע והטכנולוגיה, פרופ' דניאל הרשקוביץ.

רונית תירוש: רציתי לברך את חברי הכנסת, אבל אני מקווה שהם יגיעו בהמשך.

רונית תירוש: מנכ"ל משרד המדע והטכנולוגיה, מר מנחם גרינבלום.

רונית תירוש: סגן נשיאת האקדמיה הלאומית למדעים, פרופ' בנימין זאב קדר.

רונית תירוש: מנכ"ל האקדמיה הלאומית למדעים, דר' מאיר צדוק.

רונית תירוש: מנהלת מוזיאון המדע, גב' מיה הלוי.

רונית תירוש: יושב ראש חבר השופטים וגם נשיא האוניברסיטה העברית לשעבר, פרופ' חנוך גוטפרוינד.

רונית תירוש: יושב ראש הוועד המנהל של מוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים, פרופ' ראם סרי.

רונית תירוש: מנכ"לית אינטל ישראל וסגנית נשיא אינטל העולמית, הגב' מקסין פסברג.

רונית תירוש: היועצת המדעית לשגרירות גרמניה, הגב' יוטה ליכמן.

רונית תירוש: מדענים צעירים, בני משפחה, שבוודאי מאוד מתרגשים ואורחים יקרים.

רונית תירוש: כפי שציין המנחה בפתיח הדברים, אנחנו מציינים את יום המדע ביום הולדתו של אלברט איינשטיין.

רונית תירוש: אלברט איינשטיין, יהודי, שאגב הוצע לו מספר רב של פעמים להיות נשיא המדינה והוא סירב והעדיף להמשיך בעבודתו כמדען, הוא אבי תורת היחסות, הוא זה שסיפק לנו את המידע על היחס ההדוק בין אנרגיה וחומר, דבר שמהווה בסיס לקיומנו בחיים האלה.

רונית תירוש: אני חושבת שהוא באמת המודל שבו אנחנו צריכים להיתלות, להתגאות ולציין מדי שנה ביום הולדתו את יום המדע כשאנחנו מקווים גם לעודד בכך את תלמידינו והסטודנטים שלנו באוניברסיטאות.

רונית תירוש: אני רוצה לברך את שר החינוך, מר גדעון סער, שנכנס זה עתה וגם את ראש מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, דר' עופר רימון.

רונית תירוש: אני גאה לפתוח את היום הלאומי למדע וגם לפתוח את טקס ההכרזה על הזוכים בתחרות מדענים ומפתחים צעירים בישראל בשיתוף מוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים, מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך וחברת אינטל.

רונית תירוש: בנימה לא פורמלית; יצא לי להתראיין עכשיו עם שתי תלמידות, עם גיל ואופיר, שתיהן מתחרות על הפרס מתוך סך של 55 תלמידים מכל בתי הספר בארץ, מכל המגזרים, ומאוד מאוד נהניתי לשמוע אותן מציגות את התזה, מנמקות את התזה שלהן, מציגות את שאלת המחקר, מסבירות את המסקנות, מדעניות לעילא ולעילא.

רונית תירוש: כשהסתכלתי בחוברת שניתנה לנו על הנושאים שניתנו למדענים השונים, או שלקחו על עצמם המדענים השונים, אני מרשה לעצמי לקרוא להם מדענים, בבתי הספר, מצאתי מגוון של עבודות מכל תחומי הדעת האפשריים.

רונית תירוש: נוטים לחשוב שמדע זה מדעי החיים, זה כל מה שקשור למדעי המחשב, לטכנולוגיה, אבל יש גם מדעי הרוח, ובנקודה הזאת אני חושבת שראוי לציין את אלברט איינשטיין שאמר שלא די להסתפק במדע, אלא גם לזכור את הערכים.

רונית תירוש: מי כמונו יודעים וזוכרים את אותו נובל, שעל שמו יש פרס נובל, שבזכות הממצאים שלו גילו ופיתחו לאחר מכן את פצצת האטום.

רונית תירוש: אני רוצה לברך גם את חבר הכנסת טלב אלסאנע, תודה שהגעת.

רונית תירוש: בהחלט מגיעות מחיאות כפיים.

רונית תירוש: אז המדע יכול באמת להתפתח חלילה לשימושים בלתי ראויים לאדם.

רונית תירוש: לא באותה נשימה, אבל כן אני אזכיר את הנושא של שיבוט גנטי, אנחנו רוצים להשביח את הגזע האנושי, הנדסה גנטית.

רונית תירוש: הגבול הדק הזה בין הישארות במדע לתוצרים חיוביים לבין שימוש לא מושכל לתוצרים שליליים יכול להיות דק מאוד, ולכן אני אומרת כאן, גם לשר החינוך, גם לשר המדע והטכנולוגיה, מאוד מאוד חשוב לשלב ולתת את המשקל הנכון ואת האיזון הנכון גם למדעי הרוח וגם ליתר המדעים, מדעים מדויקים, מדעי חיים וכדומה.

רונית תירוש: כיושבת ראש ועדת מדע וטכנולוגיה אני חייבת לומר לכם שאני עמלה רבות על מנת להחזיר עטרה ליושנה בדמות לימוד והוראת המדעים והטכנולוגיה בבתי הספר, דבר שקצת הוזנח.

רונית תירוש: אני חייבת גם לומר בכנות שבהיותי מנכ"לית משרד החינוך רווחה תפיסה לפיה, בעיקר על ידי הקשת המזרחית, לימודי הטכנולוגיה למיניהם, שנקראו בעבר לימודים מקצועיים, בעצם כוונו לרובד מסוים באוכלוסייה שלנו ובמהלך השנים אנחנו זנחנו מהסיבה הזאת את הלימודים הללו, על אף שהם קיבלו גוון הרבה יותר מדעי, הרבה יותר טכנולוגי ברמה גבוהה, מה שנקרא היי טק, גם ה-low tech היה ברמה של היי טק, ואני מאוד מאוד מקווה שתוחזר עטרה ליושנה.

רונית תירוש: יותר מכך, אדוני שר החינוך, בוא לא נזניח, אני לא אומרת שאתה חלילה, נהפוך הוא, אני יודעת שאתם עושים עכשיו דברים לטובת העניין, אבל לא נזניח את הבנות.

רונית תירוש: הבנות הן פוטנציאל אדיר, אנחנו נראה היום מתוך ה-55 המתחרים כמה בנות יש לנו, אבל זה פוטנציאל אינטלקטואלי בעל יכולת קוגניטיבית מאוד גבוהה ולצערי הרב אנחנו רואים, כתופעה, שכבר בגילאי חטיבת הביניים הן זונחות את כל מה שקשור למדע וטכנולוגיה, מסיבות שלטעמי הן סיבות חברתיות.

רונית תירוש: אנחנו צריכים לעמול על מנת להחזיר אותן לשם.

רונית תירוש: ואם כבר הזכרתי את העניין של לעמול להחזיר מישהו למדע וטכנולוגיה, אין כמו הנושא של בריחת מוחות.

רונית תירוש: אני אקדים ואומר שלשמחתי בשבוע האחרון נודע שנחתם הסכם על פיתוח תכנית להחזרת מדענים למדינת ישראל.

רונית תירוש: מדינת ישראל, בגלל קשיים תקציביים, בגלל העובדה, כנראה, שהמדע והטכנולוגיה לא היו בסדר העדיפויות של השלטון לסוגיו השונים, לדורותיו, הרבה מאוד מדענים שלנו עזבו את הארץ ונדדו, בעיקר לארצות הברית וגם לארצות אחרות.

רונית תירוש: וכשבודקים את האחוז שלהם, אחוז הנוכחות של מדענים בארצות הברית ביחס למדינות אחרות, מדינת ישראל מככבת בהיקף של 25%.

רונית תירוש: 25% מהמדענים המהגרים למדינות אחרות הם ישראלים.

רונית תירוש: זה מספר מאוד גבוה ואנחנו פועלים כמדינת חלם, משום שאנחנו משקיעים הון עתק בהקניית השכלה לתלמידים שלנו, לסטודנטים שלנו, ובסופו של דבר מי שקוצר וקוטף את הפירות אלה מדינות חוץ לארץ כאלה ואחרות שקולטות אותם וקולטות אותם באהבה רבה ובחיבוק גדול מאוד.

רונית תירוש: אז אני מאחלת לנו שנדע לשים את המדע והטכנולוגיה על סדר היום הציבורי, גם בראש סדרי העדיפויות של התקציבים, שניתן למדענים שלנו את היכולת לחקור, כלומר את התשתיות לעשות עבודה מחקרית, להישאר כחלק מהקהילה של המדענים, הקהילה הבינלאומית של המדענים, כדי שמה שנאמר הג'ניוס היהודי, המוח היהודי, כמו גם המיעוטים שבתוכנו שמסוגלים להגיע להישגים מכובדים בקנה מידה בינלאומי, יוכלו לחבור לאותה קהילייה בינלאומית מכובדת שבסופו של דבר אנחנו גם רואים אותם כמקבלי פרס נובל.

רונית תירוש: אחוז הישראלים ביחס למקבלי פרס נובל וביחס לגודלנו המספרי, אני חושבת שהוא אחוז גבוה מאוד.

רונית תירוש: אני מאוד מקווה שאנחנו לא נסתפק היום בזה שניתן פרסים כאן לתלמידים שלנו ובבוא היום בעצם הם ייעלמו מעל מפת המדענים משום שמדינת ישראל לא השכילה לתת להם את התשתיות המחקריות, את התקציבים הנכונים ואת הסביבה הנכונה למחקר ולפיתוח.

רונית תירוש: לסיום אני רוצה לבקש שוב משר החינוך ומשר המדע והטכנולוגיה לקבוע בלוח העברי את יום המדע, זה נוגע לוועדת סמלים.

רונית תירוש: בשנת 2000 הוחלט שיהיה יום מדע והוא יצוין והוא מצוין בכנסת, אבל לצערי הרב עדיין בלוח העברי אנחנו לא רואים לו שום סימן וזכר ואני מקווה מאוד שתצליחו בוועדת סמלים להביא לאישור ובכל היומנים, גם של התלמידים ובלוחות העבריים, יצוין היום הזה.

רונית תירוש: יש לכך חשיבות, ברגע שהוא מצוין, כל בתי הספר וגם מוסדות אחרים בוודאי יציינו זאת ויעלו את זה על סדר היום הציבורי וגם התקשורתי, דבר שבוודאי יעודד עוד רבים וטובים להיחשף לנושאים האלה ואולי גם להשתלב בקהילה הזו.

רונית תירוש: וממש לסיום אני רוצה להודות על ארגון היום הזה ל, מנהלת ועדת המדע והטכנולוגיה, לאיילת חאקמיאן, רכזת הוועדה, לכוכי שבתאי ולמוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים, תבורכו.

איתי ברנע: תודה ליושבת ראש ועדת מדע וטכנולוגיה, חברת הכנסת רונית תירוש.

איתי ברנע: מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך מוביל מהלך ארצי חדש ומקיף של קידום למידת חקר וביצוע פרויקטים, מבית הספר היסודי דרך חטיבות הביניים, במסגרת של ירידי מדע בית ספריים, עירוניים וארציים.

איתי ברנע: ירידים אלה ישמשו תשתית להרחבת מעגל המתחרים המצטיינים מבתי הספר התיכוניים בתחרות מדענים ומפתחים צעירים בישראל בעתיד ויחזקו את לימודי המדעים והטכנולוגיה בישראל.

איתי ברנע: נמצאים איתנו כאן למעלה מ-50 תלמידי תיכון מכל רחבי הארץ, תלמידים מצטיינים שעלו לשלב הגמר בתחרות מדענים ומפתחים צעירים, תלמידים בעלי יכולות מחקר מדעיות, חשיבה מקורית, פתיחות וסקרנות.

איתי ברנע: בחלקו השני של הטקס יוענקו פרסים לזוכים בתחרות אותה מנהל מוזיאון המדע על שם בלומפילד ירושלים, בתמיכת חברת אינטל והמינהל למדע ולטכנולוגיה של משרד החינוך בראשותו של דר' עופר רימון.

איתי ברנע: אני מתכבד להזמין את שר החינוך, חבר הכנסת גדעון סער, לברך את העולים לשלב הגמר בתחרות מדענים ומפתחים צעירים בישראל.

גדעון סער: צהריים טובים.

גדעון סער: עמיתי, ידידי, שר המדע, פרופ' דניאל הרשקוביץ, חברתי יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, חברת הכנסת רונית תירוש, נציגים של משרד החינוך, אינטל, מוזיאון המדע בירושלים, האקדמיה הלאומית למדעים ובעיקר תלמידות ותלמידים, אנשי חינוך, מנהלים, מורים, הורים יקרים, מכובדיי כולם.

גדעון סער: אני רוצה לברך על התחרות הנפלאה והמיוחדת הזאת שיתרונה הגדול הראשון שהיא נותנת הזדמנות מיוחדת לבטא ידע ותכונות כמו סקרנות, חדשנות, כושר המצאה, כושר חשיבה של בני נוער והתכונה החשובה השנייה שלה זה העקביות, העובדה שהיא מתקיימת זו השנה ה-15 ויש לזה משקל.

גדעון סער: אמר זוכה פרס הנובל אלברט איינשטיין, שמחר נציין את יום הולדתו, שאת הבעיות המשמעותיות שאנחנו נתקלים בהן היום לא נוכל לפתור באמצעות אותה צורת חשיבה בה השתמשנו כשיצרנו אותן, והתחרות הזאת, שהשתתפו בה מאות תלמידים ותלמידות ולגמר הגיעו 45 עבודות, מעודדת בני נוער מחוננים ללא הבדלים של דת או מגדר או רקע סוציו אקונומי להוציא מן הכוח אל הפועל את הפוטנציאל של המקוריות ושל היצירתיות שטמון בהם.

גדעון סער: אני שמח לראות, והתרשמתי מזה גם בשנה שעברה, את מגוון תחומי הדעת והעניין של התלמידים.

גדעון סער: עיינתי בחוברת שמציגה את עבודות התלמידים, אני זוכר שעשיתי את זה אז, היה גם נשיא המדינה בשנה שעברה, והיא באמת מייצגת קשת רחבה מאוד של תחומים, מדעים מדויקים לסוגיהם, לצד היסטוריה.

גדעון סער: כמה דוגמאות, תפיסת בני הנוער את הדמוקרטיה, טיהור מי שפכים באמצעות אצות חד תאיות, חיטוי מים באמצעות קרינת השמש ואחות רובוטית לדור השלישי.

גדעון סער: אלה מספר דוגמאות לעבודות שהגיעו לשלב הגמר בתחרות הזאת.

גדעון סער: אני לא רוצה לפרט את מכלול הפעולות שאנחנו נוקטים, גם במערכת ההשכלה הגבוהה, גם בהקשרים שציינה חברת הכנסת תירוש, באמצעות הקמת מרכזי המצוינות שכרוכים גם בהחזרת חוקרים וגם בעידוד לימודי המדעים, נמצא פה דר' עופר רימון שעושה עבודה חשובה והוא עושה עבודה שהיא מגובה גם מבחינה תקציבית, גם במה שקראה חברת הכנסת תירוש היי טק וגם ב-low tech והדבר החשוב הוא גם שידענו לעבות את לימודי המדעים, בעיקר בחטיבת הביניים, מבחינת היקפי שעות שקוצצו בעבר.

גדעון סער: אני ראיתי את התוצאות של העבודה שמושקעת כבר באופן דיס פרופורציוני במבחני המיצ"ב (מדדי יעילות וצמיחה בית ספרית) לגילאי חטיבות הביניים בשנה הקודמת ואני מאמין שאנחנו עולים גם בחינוך וגם בהשכלה הגבוהה על דרך המלך גם בהקשר הזה.

גדעון סער: אני מאמין שאתם, התלמידות והתלמידים המוכשרים שהגיעו לכאן, אתם בעצם העתיד של המדינה, כי העתיד של המדינה טמון ביכולת שלה להתמיד בחזית המחקר והמדע העולמי ולקיים מערכת השכלה גבוהה ברמה גבוהה.

גדעון סער: אני רוצה לברך את המורים, את המדריכים, שהם בוודאי חלק מגיבוש העבודות, להמשיך להניע את התלמידים ולדרבן אותם להצלחה, בוודאי את ההורים הגאים והנרגשים שנמצאים כאן, ויש חשיבות גדולה גם מבית להתמדה בטיפוח של כישרון ובתיעול של כישרון וסקרנות ויצירתיות, זה ודאי דבר שכל הורה יודע ומכיר וזה חשוב.

גדעון סער: אני רוצה לבטא תודה והוקרה לכל מי ששותף בארגון התחרות, למוזיאון המדע בירושלים, לאינטל, לאנשי מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, הערכה מיוחדת למסור גם לחבר השופטים, בראשות פרופ' גוטפרוינד, שבחר את הזוכים.

גדעון סער: לבחור זוכים זו אף פעם לא עבודה קלה, כמעט בשום קטגוריה רצינית, זה תמיד כרוך במידה של כאב לב כאשר אתה רואה עבודות ראויות אבל בכל זאת אתה נדחק מחמת הבחירה לבחור את אלה שבעיניך הן הטובות ביותר.

גדעון סער: אני בטוח שבין העבודות היו עוד רבות שראויות לפרסים והוקרה.

גדעון סער: למשתתפים ובפרט הזוכים הברכה, עלו והצליחו.

איתי ברנע: תודה לך, שר החינוך, חבר הכנסת גדעון סער, אני מתכבד לקרוא עכשיו לשר המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת פרופ' דניאל הרשקוביץ, לשאת את דברו.

דניאל הרשקוביץ: ידידי שר החינוך, חבר הכנסת גדעון סער, ידידתי יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, חברת הכנסת רונית תירוש, חבר הכנסת טלב אלסאנע, ראשי האקדמיה בישראל, אני מפחד לפרוט כי יהיו אנשים שלא נפרט אותם, כמובן פרופ' גוטפרוינד, פרופ' סרי, פרופ' קדר, מנכ"ל משרד, מנחם גרינבלום, מורות, מורים, ואחרונים אחרונים חביבים תלמידים יקרים.

דניאל הרשקוביץ: כפי שכבר נאמר, יום המדע נקבע כיום הולדתו של אלברט איינשטיין והרבה אמרות חשובות היו לאלברט איינשטיין ואחת מהן, שהיא לעניות דעתי אולי מכוונת את דרכיו של כל מדען ומדען, ואלברט איינשטיין אמר את האמירה הבאה; כל המדע שלנו, כשהוא נמדד אל מול המציאות, הוא פרימיטיבי וילדותי.

דניאל הרשקוביץ: ואף על פי כן הוא הדבר היקר ביותר שיש לנו.

דניאל הרשקוביץ: זו אמירה נפלאה.

דניאל הרשקוביץ: יש אנשים שאולי יחשבו שזו אמירה מדכאת, מה זאת אומרת כל מה שאנחנו יודעים זה פרימיטיבי אל מול המציאות?

דניאל הרשקוביץ: אבל באמירה הזאת יש הבטחה אדירה לעתיד.

דניאל הרשקוביץ: פירושו של דבר שאף פעם לא נדע, לא הכול ולא את הרוב ותמיד כל מה שנדע, אל מול מה שאפשר לדעת, יהיה פסיק, אבל פירושו של דבר שבכל הדורות ובכל דור החבר'ה היושבים פה באולם יכולים לקום ולהוסיף עוד נדבך, עוד נופך משלהם, כדי להעשיר את הידע שלנו.

דניאל הרשקוביץ: ושוב, גם אם מעשירים אותו במעט, אבל בונים את הטכנולוגיה של המחר.

דניאל הרשקוביץ: בעצם כוונתה של האמירה הזאת, בין היתר, שהעתיד נקבע כל הזמן והעתיד נקבע היום ומחר ייקבע עתיד חדש, הכול בהתאם לידיעתנו.

דניאל הרשקוביץ: פירושו של דבר גם, כפי שאמר נפוליאון בזמנו בהקשר אחר, הוא אמר שכל חייל נושא בתרמילו את שרביט הגנרלים, פירושו של דבר שכל אחת ואחד, במיוחד מן הדור הצעיר, יכול פשוט להפוך עולם.

דניאל הרשקוביץ: מבחינתי, אני חש התרגשות וקשר מסוים בין המעמד הזה עכשיו לבין מעמד שהייתי בו לפני קצת יותר משלושה חודשים, בין החוברת שהחזקתי כרגע ביד לבין חוברת אחרת שהחזקתי אז ביד, ההיא הייתה אמנם עשויה עם סמל זהב ועם דיוקנו של אלפרד נובל.

דניאל הרשקוביץ: לפני שלושה חודשים, כשהייתי שם באולם הקונצרטים בשטוקהולם, ועל הבימה עמד חברי דן שכטמן וקיבל את פרס נובל לכימיה, אני באותו רגע ממש צבטתי את עצמי לדעת האם היינו כחולמים, הנה, על הבמה עומד חבר, כמעט הייתי אומר חבר נעורים, הוא קצת מבוגר ממני, אבל הוא לא הראשון, השלישי מהטכניון.

דניאל הרשקוביץ: אגב כמה אנשים בעולם יכולים להגיד ששלושה חברים אישיים שלהם קיבלו את פרס נובל?

דניאל הרשקוביץ: וזה מבלי שיש לי קשרים בוועדה, והשישי במדעים מישראל בעשור האחרון, ומבחינתי ישנו קשר ישיר בין החוברת כאן לאותה חוברת מוזהבת שם, בין הטקס כאן לבין הטקס שם.

דניאל הרשקוביץ: כי לכל אחת ואחד מכאן, וכשמסתכלים על הפיתוחים הפנטסטיים וכשמסתכלים על הרעיונות המקוריים, כל אחת ואחד מן הזוכים פה היום, ואיתם עוד הרבה בני נוער מוכשרים מאוד בכל הארץ, נושא בתרמילו או בילקוטו גם את המפתח לטקס בשטוקהולם.

דניאל הרשקוביץ: לכן זה דבר מעודד, זה מרגש לעמוד כאן ולגעת בעתיד.

דניאל הרשקוביץ: כמובן עלינו מוטלת משימה גדולה, הוזכר כאן תפקידו החשוב של משרד החינוך שהוא אמון על כל מערכות החינוך מגני הילדים ועד האוניברסיטאות ועד בכלל, וכמובן משרדי ממשלה אחרים, גם אנחנו שמחים לתרום את חלקנו הצנוע, אם זה בהנגשת מדע לקהילה במסגרת תכנית מדע וקהילה, אם זה גם בשיתוף פעולה עם משרד החינוך, דר' רימון ממשרד החינוך.

דניאל הרשקוביץ: הזכרת, חברת הכנסת תירוש, את הצורך לעודד בנות, אנחנו מתחילים תכנית מיוחדת עתידים לבנות שעניינה באמת לעודד את השתתפות הבנות בצורה מסיבית יותר במדע, ואפילו מחר, ביום המדע, אנחנו שולחים הרבה מדענים לגנים בתכנית של 'מדען בגן', כי כולנו מאמינים שהחינוך מתחיל כבר בגן, אם לא קודם לכן.

דניאל הרשקוביץ: לכן, שוב, שמחה גדולה להיות כאן, וכמו שאמרתי, אנחנו כאן נוגעים בעתיד ואני מאחל לכולנו שמה שאמרתי מקודם לא יישאר בגדר דבר תיאורטי ושיהיו כאן אנשים שיזכו לראות את הקשר בין הטקס כאן לטקס בשטוקהולם.

דניאל הרשקוביץ: תודה רבה.

איתי ברנע: תודה לשר המדע והטכנולוגיה, ולפני שנמשיך, שר החינוך נאלץ לעזוב אותנו מפאת התחייבויות נוספות, אנו מודים לו על שכיבד אותנו בנוכחותו, תודה לך.

איתי ברנע: ואחרון המברכים בחלקו הראשון של האירוע יהיה סגן נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, פרופ' בנימין זאב קדר, בבקשה.

בנימין קדר: חברת הכנסת רונית תירוש, שר המדע והטכנולוגיה, פרופ' הרשקוביץ, גב' מקסין פסברג, יושבת ראש אינטל ישראל, ופרופ' חנוך גוטפרוינד, יושב ראש חבר השופטים, גבירותיי ורבותיי, ובראש ובראשונה המדעניות והמדענים הצעירים שמה שאני אומר עכשיו מופנה בראש ובראש אליכם.

בנימין קדר: אתם שומעים הרבה ושמעתם גם פה על חשיבות המדע לחברה, לכלכלה, למדינה, לאנושות וכמובן שכל הדברים האלה נכונים מאוד.

בנימין קדר: אני רוצה לדבר כאן על פן נוסף, פן אישי, שהוא בעיניי הפן המרתק ביותר של המדע, אני מתכוון לחוויה של התגלית שהמחקר מזמן למדען.

בנימין קדר: החוויה של גילוי דבר מה חדש, שאיש לפניך טרם גילה.

בנימין קדר: נכון, החוויה הזאת איננה מתרחשת כל יום, היא יכולה ליפול בחלקו של המדען אולי רק כמה פעמים בחייו, אולי אפילו פעם אחת בלבד, ונכון, לחוויית הגילוי קודם לא פעם פרק ארוך של עבודה שחורה, מפרכת, שלעתים גם מתגלה כחסרת תכלית, אבל כל העבודה המאומצת, כל האכזבות, כל ההיתקלויות בקירות אטומים, מחווירות נוכח החוויה החד פעמית, המפעימה, של התגלית.

בנימין קדר: אתה פותח שער ופתאום לפניך עולם חדש, או בדל עולם חדש, שאיש עוד לא היה בו, שאתה הראשון לטייל בו, להתבונן בו, לחשוף את סודותיו.

בנימין קדר: זה הוא גם רגע של בדידות גדולה; מצד אחד, אתה רוצה שהוא יימשך ואתה מצטער על שעוד מעט יתמלא העולם החדש הזה בהמולת כל אלה שייכנסו בו בעקבותיך ובזכותך, ומצד שני אתה רוצה לשתף אחרים, לחלוק עמכם את התרגשותך.

בנימין קדר: חוויה זאת של התגלית היא גמולו האמיתי של איש המדע, היא ולא פרסים ומדליות.

בנימין קדר: אני מאחל לכם, למדעניות ולמדענים הצעירים שלנו, שתזכו לחוויה הזאת פעם אחר פעם.

איתי ברנע: אני מתכבד לקרוא לחברת הכנסת רונית תירוש לומר מספר מלים, בבקשה.

רונית תירוש: זכויות של מארחת.

רונית תירוש: יושב ראש הכנסת אמור היה להצטרף, הוא ראה חשיבות רבה בטקס הזה, גם פגש חלק מהתלמידים המתחרים, אבל לצערו נאלץ לצאת ללוויה של מר חסדאי, ז"ל, ראש מועצת אלפי מנשה.

רונית תירוש: ברשותכם אני אקח מכל הנאום היותר ארוך שלו שתי פסקאות שחשבתי לנכון להקריא אותן בפניכם ובשמו.

רונית תירוש: דיברתי קודם על אלברט איינשטיין ועל הצורך של השילוב בין הרוח והמעשה, בין המדע ובין הערכים ובהקשר הזה הוא אומר; נועדנו לחיים שיש בהם חתירה מתמדת לתובנות חדשות, לפריצת דרכים חדשות בתחומי הרפואה, הטכנולוגיה והפיזיקה, להבנה הולכת ומעמיקה של העולם בו אנו חיים, ועם זאת עלינו לזכור כי מוטלת עלינו חובה אנושית ומוסרית לעשיית שימוש אחראי ומושכל בתגליותינו.

רונית תירוש: כדי שנוכל להמשיך ולחזות בנוער הנפלא הזה, היצירתי, המפתח, הביקורתי והיוזם, אנחנו חייבים, מכובדיי, שר המדע ושר החינוך, להציב את העיסוק במדעים ובמדעי הרוח גבוה בסדר העדיפויות הלאומי.

רונית תירוש: האיינשטייניום של המחר צריכים את הסביבה הנכונה לצמוח ולהתפתח ועלינו להעניק להם אותה.

רונית תירוש: היו ברוכים.

רונית תירוש: תודה רבה.

איתי ברנע: שוב תודה לך ותודה ליושב ראש הכנסת על המלים החמות שלו.

איתי ברנע: אני שמח להזמין את נציגת המדענים הצעירים, שחר הלוי, לומר מספר מלים בשמה ובשם חבריה.

איתי ברנע: שחר היא תלמידת הגימנסיה הריאלית בראשון לציון והעבודה שהיא הגישה לתחרות עוסקת בשיפור המערכת החיסונית כנגד גידולים סרטניים.

שחר הלוי: צהריים טובים, כבוד שר המדע, יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה בכנסת ישראל, חברי כנסת, חבר השופטים, מנחים, מתמודדים ואורחים יקרים.

שחר הלוי: ברצוני לספר לכם על החוויה הנהדרת שאנו, המשתתפים בתחרות המדענים הצעירים, עברנו.

שחר הלוי: אחרי חודשים של לילות בלי שינה, אימונים על כל אדם אפשרי, שיחות ארוכות עם המנחים והתעקשות בלתי פוסקת, הגענו ליום הראשון של התחרות.

שחר הלוי: מולנו עמדו דגמים, מחשבים, רובוטים ופוסטר אחד שהיה אמור לסכם לפעמים שנים של עבודה.

שחר הלוי: אחרי יום של שיפוטים וציפייה רבה ניתן לומר כי עבורנו זו לא הייתה סתם עוד תחרות, מדובר בחוויה בלתי נשכחת, הפכנו מאנשים זרים לחברים, הלינה באכסניה הפיגה את ההתרגשות העצומה, לפחות בערבים, העמקנו את הידע שלנו, כל אחד בנושאו, והרחבנו ידע ואופקים בנושאים חדשניים אשר נמצאים כיום בחזית המדע.

שחר הלוי: בשמי ובשם המתמודדים, ברצוני להודות לאנשים שהפכו את שלושת הימים האחרונים בפרט ואת התקופה האחרונה של ההכנות לתחרות בכלל להרבה יותר, לירדן גליקסמן, תודה לך על הסבלנות הרבה, החל מהאי-מיילים שדואגים ועד לריצות ביום התחרות, ועל כך שהיית שם בשבילנו לאורך כל הדרך.

שחר הלוי: למנחים ולמורים היקרים, על הייעוץ והדאגה הרבה, ההשקעה והמסירות בכל פרויקט ופרויקט.

שחר הלוי: לחבר השופטים ולפרופ' חנוך גוטפרוינד, על שהשקעתם מזמנכם בקריאת עבודתנו ועל ההערכה המקצועית של כל עבודה ועבודה.

שחר הלוי: לפרופ' גדי גלזר, על העצות לקראת התחרות, ההערות הבונות והעזרה הרבה בהכנות לתחרות.

שחר הלוי: לחברת אינטל, על האמונה כי אנו הצעירים יכולים לגלות, לשנות, להשפיע ועל התמיכה הרבה במהלך התחרות.

שחר הלוי: למיה הלוי, מנהלת מוזיאון המדע, על האירוח הנהדר במוזיאון ולאורך הסדנאות והתחרות עצמה.

שחר הלוי: לאלעד, ארז, מיכל, יעל וצוות מדריכי המוזיאון, על סידור התערוכה במוזיאון וההכנה של העיתון.

שחר הלוי: אין ספק שכל אחד ואחד מכם תרם תרומה משמעותית לחוויה הבלתי נשכחת שנקראת תחרות מדענים ומפתחים צעירים.

שחר הלוי: מתמודדים יקרים, אני מאחלת לנו שנפיק את המיטב מהתקופה האחרונה ושיהיה לכולנו המון בהצלחה.

שחר הלוי: תודה.

איתי ברנע: תודה רבה לך, שחר.

איתי ברנע: ועתה נעבור לאתנחתא מוזיקלית קלה, ברשותכם.

איתי ברנע: נמצאים איתנו גילי אברבנאל וגלעד שר, תלמידי התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות, שינגנו את הפרק הראשון מתוך סונטה של הנדל לכינור ולפסנתר, בעיבוד סקסופון, ואת הפרק הראשון מתוך סונטה לחליל ולפסנתר מאת באך, בעיבוד לסקסופון.

איתי ברנע: גילי וגלעד, בבקשה.

איתי ברנע: (קטע מוזיקלי).

איתי ברנע: תודה לגילי אברבנאל שעל הפסנתר ולסקסופוניסט גלעד שר.

איתי ברנע: הגענו לחלקו השני של האירוע, לטקס הענקת הפרסים לזוכים בתחרות מדענים ומפתחים צעירים בישראל.

איתי ברנע: זאת השנה -15 שבה נערכת התחרות בישראל בניהולו של מוזיאון המדע על שם בלומפילד ירושלים.

איתי ברנע: התחרות היא חלק מתכנית האיחוד האירופי לעידוד הקשר ושיתוף הפעולה בין מדענים צעירים באירופה ומתחרות אינטל אייסף העולמית הנערכת בארצות הברית.

איתי ברנע: שותפים לתחרות המינהל למדע ולטכנולוגיה במשרד החינוך, בראשותו של דר' עופר רימון, לחברת אינטל בהנהגת הגברת מקסין פסברג, שנמצאים איתנו באירוע.

איתי ברנע: נמצאת איתנו גם דר' יוטה ליכמן, הנספחת המדעית בשגרירות גרמניה בישראל שתומכת בתחרות, welcome, Jutta.

איתי ברנע: אני רוצה לברך את פרופ' חנוך גוטפרוינד, יושב ראש חבר השופטים בתחרות ופרופ' גדי גלזר, הרכז האקדמי, את פרופ' נאוה בן צבי, יושבת ראש ועדת ההיגוי של התחרות, את פרופ' ראם סרי, יושב ראש הוועד המנהל של מוזיאון המדע על שם בלומפילד ירושלים, את מיה הלוי, מנהלת המוזיאון, וכמובן את המדענים הצעירים שיושבים כאן עמנו, את המורים, המנחים ואת הורי המדענים הצעירים.

איתי ברנע: אני מתכבד להזמין את שר המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת פרופ' דניאל הרשקוביץ, חברת הכנסת רונית תירוש, יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, סגן נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, פרופ' בנימין זאב קדר, מנכ"לית חברת אינטל ישראל וסגנית נשיא אינטל העולמית, גב' מקסין פסברג ואת יושב ראש הוועד המנהל של מוזיאון המדע על שם בלומפילד בירושלים, פרופ' ראם סרי, לתפוס את מקומותיהם ליד שולחן הנשיאות.

איתי ברנע: וכמובן גם את פרופ' חנוך גוטפרוינד, יושב ראש חבר השופטים שינהל את החלק הזה של הטקס.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: בכל פעם שאני עולה על הבמה בטקסים האלה, המתח באולם גובר, אבל עוד קצת סבלנות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני אומר את כל מה שראוי ואני צריך לומר לפני שאני אתחיל למלא את התפקיד שלי כאן.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני אעשה את זה מהר, אני היחיד שלא אצטט את אלברט איינשטיין, אני מבטיח לכם.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני לא אזכיר את כל מי שראוי כאן להזכיר, רק אברך את כל החברים בשולחן הנשיאות ובמיוחד, אותה אני כן אזכיר, את חברת הכנסת רונית תירוש ותודה לך מכל הלב על שהעמדת את הבמה הזאת לרשות אירוע כל כך חשוב.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: וכבר נאמר רבות על התחרות, היא בת 15, ואני כבר אמרתי שעם התחרות שאני מלווה אותה משנתה הראשונה אני התבגרתי ב-15 שנים ועל השותפים לתחרות כבר נאמר, על מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, על חברת אינטל והם באמת שותפים מבורכים, תורמים, משתתפים ועל כך אנחנו תמיד אסירי תודה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: התחרות עצמה מביאה לכאן מתחרים בכל תחומי הדעת, שהם על סדר היום של חיפוש האמת, הגברת ההבנה לעולם הסובב אותנו והם תלמידים מבתי ספר תיכוניים, העבודות שמגיעות אלינו הן עבודות שהוגשו אולי קודם כעבודות גמר לבגרות, כפרויקטים טכנולוגיים, פרויקטים אישיים שונים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני רוצה לומר משהו לפני שאני ניגש לעיקר דבריי על מינהל מדע וטכנולוגיה במשרד החינוך בראשותו של דר' עופר רימון, תרומתם כבר הוזכרה כאן, אבל חשוב לנו לומר שהמוסד הזה יוזם עכשיו מפעל מאוד אמביציוזי, מאוד ראוי, שבו התחרות שלנו, התחרות של המדענים ומפתחים צעירים בישראל, היא תשתית מצוינת.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: הכוונה היא לבנות מערכת לאומית רחבה, שתתבסס על ההבנה ועל ההכרה שהמרכיב של התנסות אישית באיזה שהוא מחקר, באיזה שהוא דיון באיזה שהוא רעיון מקורי או פחות מקורי, אבל איזה שהיא התנסות אישית, הוא מרכיב מאוד חשוב בהליך החינוך, בתהליך הלימוד והכוונה היא לבנות איזה שהיא תכלית אסטרטגית לחיזוק החינוך.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: מדגישים לי פה מדעי וטכנולוגי, וזה הוזכר כמה פעמים, אבל צריך להבין שאין מדע וטכנולוגיה בלי המרכיבים של רוח וחברה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: גם זה נאמר כאן, אבל ככל המרבה לשיח בזה הרי זה משובח.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ואנחנו מבינים, מדע וטכנולוגיה, גם בתכנית הזאת וגם בתחרות שלנו, כמסגרת שמכלילה את כל תחומי הידע שתורמים להבנת העולם שלנו וגם להבנת עצמנו וגם להבנת הקשר שלנו עם העולם, ואנחנו מצפים שהפרויקט הזה בסופו של דבר יהווה איזה שהוא מקור שממנו יבואו בעתיד מתחרים נוספים וחדשים ויעשירו גם את התכנית שלנו.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז כבר שמעתם קצת מספרים על התחרות הזאת.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: מי שנמצא כאן הוא באיזה שהוא מובן כבר זכה, מפני שהאנשים שנמצאים כאן, התלמידים שנמצאים כאן מייצגים קבוצה נבחרת שאחרי מיון מורכב, והשנה הרבה יותר מסובך וקשה משנים עברו, וזה אומר לי פרופ' גדי גלזר, כי השנה אנחנו מתברכים במכלול עבודות שמייצגות רמה אפילו יותר טובה משנה שעברה ובוודאי משנים קודמות והדבר מתבטא בזה שלהם היה קשה לבחור ולנו כשופטים היה קשה לבחור שבעתיים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז אני אומר שכל התלמידים והתלמידות שנמצאים כאן זכו, הם הגיעו לגמר.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: עכשיו זאת תחרות, וכל שנה אני אומר אותו דבר וכבר אמרתי לתלמידים הבוקר שתחרות זה כמו אולימפיאדה, מאות ואלפים משתתפים באולימפיאדה ועל הפודיום של המדליות עומדים מעטים, וזה גם דין התחרות שלנו.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אתמול אנחנו, חבר השופטים, עשרים אנשים, נשים, חוקרים וחוקרות ממוסדות להשכלה גבוהה בישראל, שביחד מייצגים את כל תחומי הדעת שמיוצגים בתחרות שלנו, הם מומחים בתחומים האלה, ישבנו יום שלם והייתה לנו משימה מאוד מאוד קשה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: מי שקלע באמת בנקודה הזאת היה שר החינוך, כשהוא דיבר על כאב הלב של השופטים בתחרות הזאת ואני יכול להבטיח לכם שכאב הלב שלנו השנה היה יותר מכאיב מאשר בשנה הקודמת, היה יותר קשה לבחור ואני פה לומר לכם שישנם לא מעט תלמידים ויש לא מעט עבודות שהיו בהחלט ראויות ואם לא היינו נתונים באיזה שהוא סד אז אפשר היה להרחיב את המספר הזה של אנשים שאני עכשיו אקרא לבמה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: היום, כשדיברתי עם התלמידים, הסברתי בפירוט איך אנחנו שופטים, מה אנחנו מחפשים, מה אנחנו מחפשים בכל תחום, איך אנחנו משווים בין התחומים השונים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני לא אחזור על הפרטים האלה כאן, רק אומר לכם שמה שאנחנו מחפשים, הקריטריונים של כן או לא,  כן ציון לשבח או לא ציון לשבח, כן פרס או לא פרס, יכולים להישמע כדרישות בלתי אפשריות לתלמידים ותלמידות בשלב הזה של ההתפתחות שלהם ושל החינוך שלהם, אנחנו באמת מחפשים מקוריות, חדשנות, דייקנות בשיטת המחקר, כתיבה מאוד בוגרת, כמעט מאמר מדעי.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ובכל זאת, כמה שזה נשמע בלתי אפשרי, אנחנו כל שנה מוצאים, והשנה מצאנו יותר כאלה מאשר בשנים הקודמות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני רק רוצה לומר, בראשית דבריי נתבקשתי לומר שכל המשתתפים שנמצאים כאן, התלמידים והתלמידות, מוזמנים או יוזמנו כל אחד ב-13 במאי לכאן, לטקס שמתקיים בכנסת, חלוקת פרסי וולף.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: זאת חוויה גדולה ואז באמת תהיו בחברת הגדולים כשתבואו לכאן.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ועכשיו אני ניגש להכרזה על הזוכים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: מה שיקרה זה עכשיו כך; על כל עבודה אני אומר כמה מלים ואני לא אתחיל דווקא בשם, אני אתחיל קודם בעבודה ובאיזה שהוא שלב אני אשלב את השם.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: כל מי שישמע את שמו, רק כשהוא ישמע את שמו, אז כאן יוקראו העבודה והשם וכל הדברים, מי המורה המלווה ואיזה בית ספר והכול, ואותו תלמיד ואותה תלמידה, ויש הרבה תלמידות, חברת הכנסת תירוש, בעיית המגדר הפעם מכוסה, יעלו לכאן, יקבלו ממני את התעודה, ילחצו ידיים, יחזרו ואני אגש לבא.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז אנחנו מתחילים בציונים לשבח והחלטנו להעניק שישה ציונים לשבח כאלה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני רוצה לומר לכם שבהרבה מאוד בעיות של קבלת החלטות ובעיות של תכנון צריך לעשות אופטימיזציה, צריך להחליט על הדבר הטוב ביותר שאפשר לעשות ובהרבה בעיות יש הרבה מאוד משתנים וכאשר יש הרבה משתנים וצריך לעשות אופטימיזציה הבעיה היא מאוד קשה וצריך כושר חישוב מאוד מאוד מתוחכם והתפתחו שיטות כאלה, והתלמיד, לידור אלדבח, שילב בין שתי שיטות אופטימיזציה כאלה בצורה מקורית ממש, הציע תהליך יעיל וחדשני.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: זאת עבודה עצמאית, הרעיון הוא שלו, הוא עשה אותו ללא הנחיה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז לידור, הנה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: מחלת האלצהיימר זאת מחלה ניוונית בלתי הפיכה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אומרים שאם תוחלת החיים תגדל ל-150 שנה אז כל אחד מאיתנו במוקדם או במאוחר יחלה במחלה הזאת ולכן כל הזמן ישנה תחרות בין ההצלחה להגדיל את אורך החיים ובין המאמץ להשתלט על המחלות הניווניות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: שירה הברמן בדקה את ההשפעה של חלבון מסוים על מחלת האלצהיימר.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: זאת עבודה מאוד מאוד מורכבת, זה נושא מאוד מורכב, שירה גילתה הבנה מרשימה ובעבודה שלה יש גם תוצאות וגם מסקנות קונקרטיות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: שירה, בהצלחה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ההתפתחות של זהויות מגדריות וההתייחסות אליהן זוכה לתשומת לב ציבורית והופכת לנושא מחקר אקדמי.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: התלמידה הדס זהבי טיפלה בנושא הזה בדרך מאוד מקורית ועצמאית, היא טיפלה בזה דרך אופנת היוניסקס.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: העבודה מאוד מרשימה, מייצגת הבנה עמוקה ועל כן החלטנו לשבח אותה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: כולנו מדי פעם נזקקים למדידה של מגוון פרמטרים רפואיים, כמו הדופק, לחץ דם, רמת הסוכר, כמות האלכוהול בדם.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: יוסף בדק את הקשר בין הפרמטרים האלה ובין המבנה של תמונה של לייזר על משטח העור ומניתוח התמונה הזאת הוא מוצא דרך מקורית, מעניינת, מתוארת בצורה יפה, עם הרבה מאוד הבנה למדוד את הפרמטרים האלה בלי לדקור אותנו.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אתם תראו איך אני משייט בין נושאים, כי עכשיו אני לוקח אתכם לעיתון דבר לילדים, שהיה עיתון הילדים הנפוץ ביישוב בשנות ה-30 וה-40.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: איתי לֶשֶם חקר את ההתפתחות והשינויים בתפיסות של המגזר, המגזר אז זה תנועת העבודה, ושל הלאום.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: העבודה היא מאוד מעניינת, על פי המומחים שקראו אותה, יש בה בסיס תיאורטי איתן, יש בה מערכת מושגים רלוונטית ויש בה מסקנות קונקרטיות ומשכנעות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז על כך.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: בעולם המודרני אינפורמציה ועיבוד אינפורמציה משחקים תפקיד חשוב בכל פינות חיינו.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אפשר לומר שאינפורמציה זה הכול והכול זה אינפורמציה, ועיבוד אינפורמציה כמובן מחייב כושר חישוב והוא הולך  ומשתפר, אבל יש לאנושות עוד הבטחה גדולה שעוד לא התממשה, להגיע לדרגות חישוב שהדמיון היום לא יכול לתפוס וזה נקרא חישוב קוונטי.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: כל מערכת חישוב בנויה מאטומים של חישוב שהם איזה שהם שערים לוגיים ושר המדע יודע על מה אני מדבר, אני רואה שהוא מחייך, הם שערים לוגיים כאלה ושערים לוגיים קוונטיים זה נושא מאוד מאוד מורכב.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: שי קרייתי חקרה דרך חדשה לבנות מרכיבים כאלה, ושוב אני אומר, אם קודם אמרתי על משהו שהנושא הוא מאוד מורכב, הנושא הזה הוא מאוד מאוד מאוד מורכב ובכל זאת התלמידה הצעירה הזאת מגלה הבנה מאוד עמוקה ובהצגה בעל פה כל שאלה ששאלנו קיבלנו עליה תשובה מניחה את הדעת.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז שי, הנה לך התעודה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: הייתי צריך לומר שכל הזוכים בשבח מקבלים  תעודה על 500 שקל לרכישת ספרים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ועכשיו אני עובר לחלוקת הפרסים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אנחנו החלטנו להעניק שני פרסים שלישיים, פרס שלישי לשני זוכים, כל מי שזוכה בפרס שלישי יקבל מלגה לשכר לימוד במוסד אקדמי בישראל על סך של 6,000 שקל.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: הסיפור הוא כדלהלן; אנחנו מוקפים בהרבה מאוד סביבות נקבוביות, הקרקע היא סביבה נקבובית, כל סוגי הקרקע, המזון שלנו זה סביבה נקבובית בכל הסביבות הנקבוביות יש רטיבות, יש שם קצת מים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: חשוב מאוד להבין באיזה תנאים  המים האלה יקפאו, באיזה טמפרטורה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: זה חשוב לגבי הקרקע, כי זה קובע משהו על חוזק הקרקע, לגבי המזון זה חשוב, כי זה אומר לנו משהו על שימור מזון.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: התלמיד אלפרוק אבו אלחסן חקר את התהליך הזה, העבודה שלו מלווה במודל מתמטי לא פשוט, הוא פיתח את המודל, הוא חישב על פי המודל את הממצאים, העבודה כתובה בצורה מאוד מרשימה, מאוד סיסטמתית, כמעט מאמר מדעי, ויש בה שימוש והתייחסות מאוד רחבה לביבליוגרפיה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: לכן החלטנו להעניק לך התעודה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אמרו לי שאני צריך להגיד, אבל זה כתוב שם, שהתלמידים זוכי הפרסים ייצגו אותנו, את מדינת ישראל, בתחרויות בינלאומיות שונות וכבר הוזכרה התחרות בפיטסבורג, של אייסף אינטל ותחרות של האיחוד האירופי, ואלפרוק ייצג אותנו בברטיסלאבה סלובקיה, בתחרות של האיחוד האירופי.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני עובר לזוכה השני בפרס השלישי.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני כבר דיברתי איתכם על החשיבות של חישוב ושל עיבוד אינפורמציה והנה עוד רעיון, רעיון מאוד מקורי ומעניין, לבנות זיכרון של מחשב המאכסן את אותם הביטים, האטומים של הזיכרון שכל אחד יש לו ערכים או 0 ו-1.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אור שגיא הציע וחקר ובנה מודל של זיכרון המבוסס על מידע, ועכשיו תחזיקו קצת את הנשימה שלכם, כי באה הפתעה, שמבוסס על חיידקים מגנטיים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ישנם יצורים כאלה שבגוף שלהם יש מין מגנט ואפשר לעשות מניפולציה על התנועה שלהם על ידי גרדיאנטים או שינויים בשדה מגנטי ואפשר ליצור אזורים שהם יהיו במקום הטרנזיסטורים של המחשב הרגיל ושם הם יהיו ויש לזה יתרונות עצומים מפני שהחומר הזה הרי משכפל את עצמו ויש פה רעיון מאוד מעניין.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: העבודה היא מקורית, חדשנית, אור מציג אותה בצורה אינטליגנטית, ואני מוכרח להוסיף שגם בהתלהבות רבה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אור ייצג את ישראל בתחרות אינטל אייסף בפיטסבורג.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני עובר לפרס השני.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: בפרסים זה על קוצו של יוד שזה שלישי ולא שני, אבל אחרי שעות של דיונים אני חושב שאנחנו יכולים על ההחלטות שלנו להגן בפני כל בית דין של מעלה ומטה, כך שאנחנו מרגישים שלמים עם זה, אבל זה לא היה פשוט להחליט.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני מגיע לפרס שני ושם אנחנו מעניקים לארבע עבודות פרס שני.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים, יש שתי גישות, או אולי יותר אבל לצורך זה אני אספר על שתי גישות בפסיכולוגיה; אחת אומר שלכולנו יש כל הזמן בחירה חופשית, אנחנו אדונים לעצמנו, וישנם הביהביוריסטים שאמרו שהכול נקבע ואנחנו רק מגיבים לגירויים החיצוניים ויש התניה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ביניהם יש איזה שהיא דילמה ואיזון ועמית כהנא באמת  עוסק בדילמה הזאת בצורה, שוב, מקורית וחדשנית.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: עד כמה שהשופטים יודעים, לא נעשה קודם ניסיון כזה וזה באמצעות שפת הקולנוע.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: העבודה בהיקפה היא מדהימה, החיבור איננו פשוט, הוא מבוסס על המשגה מקורית ומעניינת, מרשימה בהיקף, בעומק ובייחודיות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני מצטט את חבריי השופטים שהם מומחים יותר ממני כמובן בתחום זה, אבל גם אני לא יכולתי שלא להתרשם.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז, עמית, הנה התעודה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: עכשיו אני רוצה לקחת אתכם לגניזה הקהירית.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אתם יודעים, זה הוא אוסף עצום של כתבי יד, תעודות וספרים יהודיים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: התלמידה עמית שפרן חקרה את אחת התעודות האלה, קמע מאגי מסוף המאה ה-11, היא הראשונה שעשתה זאת, כולל התעתיק והתרגום.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: הניתוח שלה, על פי ההיסטוריונים שבוועדה, הוא מרשים מאוד, מתבסס על הרבה מאוד ספרות מחקרית, היא מדגימה כושר מחקרי אמיתי, הניתוח הפילולוגי, הלשוני, שלה הוא מרשים, הרקע התיאורטי הוא איתן ואני מוכרח לספר על זה לפרופ' בן ששון, נשיא האוניברסיטה העברית, שהוא חוקר הגניזה הקהירית, אז נראה מה הוא יאמר על זה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: עמית, ברכות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני עובר עכשיו למשהו אחר לגמרי, לחלקיקים קטנים בגודל ננו מטרי של זהב.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: זהב טוב לא רק לטבעות, צמידים ותכשיטים, זהב זאת מתכת אצילה ויש לה תכונות מאוד מיוחדות ואפשר להשתמש בה לתועלתנו בהרבה מאוד דברים, ושכבות שעליהן מוטבעים חלקיקים של זהב בגדלים ננו מטריים הם התקנים מאוד חשובים לשימושים ביולוגיים, עליהם אפשר להרכיב רצפטורים שונים שישמשו לחישה, לחוש מה נמצא בסביבה ואת זה יהיה אפשר לראות מבחוץ על ידי תכונות אופטיות שלהם.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אבל צריך לדעת, צריך שליטה טובה בייצור התקנים כאלה, בתכונות האופטיות שלהם, זה עוד לפני הביולוגיה, זה פיזיקה וטכנולוגיה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: הדס ענבר לקחה על עצמה את המשימה הזאת.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: העבודה שלה היא מקורית, היא עצמאית, מדידות שהיא עשתה ושיטות המדידה לא נעשו בעבר, התוצאות הן מעניינות וקרוב לוודאי תהיה לתוצאה הזאת גם תועלת, כמו שאמרתי, לחוקרים בתחום אחר.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני עובר לעבודה הרביעית בפרס השני.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אחד האתגרים בטכנולוגיה של פיתוח מזל"טים, והרבה אנחנו שומעים על מזל"טים, אחד האתגרים בפיתוח של מזל"טים הוא המזעור שלהם, וכבר היו לנו גם בשנים הקודמות ובשנה שעברה עבודות בתחום הזה, זה רק מראה איזה עניין טכנולוגי הולך וגובר יש בתחום הזה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: הבעיה היא שכשהמזל"טים הם מאוד קטנים אז קשה מאוד לשלוט בכיוון שלהם, לנהוג אותם, להניע אותם לאן שאנחנו רוצים באמצעים האווירודינמיים הרגילים של כנפיים וזנב וכו'.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: התלמידה טובה טטיאנה חנימוב חקרה שימוש באפקט פיזיקלי אירו דינמי לשליטה בהכוונת מזל"טים, האפקט הזה נקרא אפקט מגנוס והעבודה היא מאוד יסודית, מאוד מקצועית, ניתוח הבעיה וההמלצות הן קונקרטיות, והחברים, חבר השופטים, נציגי אינטל במקרה זה, שמבינים את הנושא יותר טוב משופטים אחרים, באמת היללו אותה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אז הנה, טובה-טטיאנה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני מגיע לפרס הראשון וזאת עבודה אחת.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: כולכם יודעים שבעיית המים הופכת להיות בעיה ממדרגה ראשונה למין האנושי, לא רק באזור שלנו, ולמיליונים של בני אדם בעולם אין גישה למים ראויים לשתייה, יש בהם זיהומים שונים ויש בהם ריכוז גבוה של חיידקים המזיקים לבריאות.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: את העבודה עשו שניים, מיה בראון ואבישי קטקו.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: מיה ואבישי פיתחו מערכת לחיטוי מים, בשלב ראשון על ידי סינון וזה לא דבר מיוחד, על זה לא היו מקבלים שום ציון ואפילו אולי לא היו מגיעים לתחרות, אם זה היה רק זה, אבל בעקבותיו הם פיתחו מערכת לקטילת החיידקים על ידי קרינת שמש.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: הרעיון הוא מקורי, הם הגישו את העבודה הזאת למען האמת גם בשנה שעברה, אבל בשנה שעברה הייתה לנו קצת ביקורת על העבודה והם הגישו אותה עוד פעם והשיפור הוא עליית לא מדרגה אחת, שתי מדרגות, מפני שאל"ף, כל המבנה הטכנולוגי הוא הרבה הרבה יותר טוב, הם מראים היתכנות של הדבר הזה, הם מראים שזה יכול להתממש, והדבר השני, הוא גם כן לא פחות מרשים; בשנה שעברה באנו אליהם בטענות ואמרנו להם, איך תעשו את זה לאוכלוסיות גדולות?

פרופ' חנוך גוטפרוינד: והשנה הם אומרים, לא, אנחנו לא רוצים את זה לאוכלוסיות גדולות, אנחנו רוצים את זה לשימוש ביתי בכפר באפריקה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: ואז זה פתרון מקורי ויוצא מן הכלל, כי אז משפחה כזאת יכולה תוך מספר מצומצם של שעות, בזמן סביר, עם המתקן הזה שאיננו יקר לייצור, גם זה הם יודעים, לטהר 20- מים וזה מספיק.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: וזאת באמת תרומה.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני את תפקידי סיימתי, אני מברך את כל הזוכים ואת כל מי שלא היו כאן ואמרתי, גם הם זוכים.

פרופ' חנוך גוטפרוינד: אני זוכר הרבה מאוד עבודות והרבה מאוד מכם שדיברתי איתכם ומאוד התרשמתי, ואני מאחל לכולכם הצלחה ואני מקווה שתמשיכו.

איתי ברנע: תודה לך, פרופ' גוטפרוינד.

איתי ברנע: ובהזדמנות זו אנחנו רוצים להודות גם למירי יכין, מנהלת אירועים וטקסים של הכנסת.

איתי ברנע: אני מזמין את הזוכים לעלות לבמה לצילום קבוצתי עם מעניקי הפרסים.

איתי ברנע: בבקשה.

איתי ברנע: עכשיו אני מזמין את כל המדענים הצעירים שנמצאים באולם לעלות ולהצטרף לחבריהם, לצילום קבוצתי גדול יותר.

איתי ברנע: וכאן אנחנו מסיימים את הטקס, תם ונשלם.

איתי ברנע: תודה לכם, אורחים נכבדים, וכמובן ברכות לזוכים ולכל המשתתפים בתחרות.