הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 18, פרוטוקול מספר 170, 2012-02-27 09:00

זבולון אורלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

זבולון אורלב: אנחנו מקיימים היום דיון מעקב, בסוגית הפיקוח על המזון במוסדות החינוך, אבל לא רק, אלא גם במוסדות הרווחה.

זבולון אורלב: כאמור, זה דיון הוא דיון מעקב.

זבולון אורלב: אני רוצה להזכיר לחברים שהכנסת מקיימת היום יום שקשור בביטחון התזונתי.

זבולון אורלב: ביוזמתה של ידידתי, חברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא, מקיימת הכנסת היום יום מיוחד בסוגית הביטחון התזונתי בישראל.

זבולון אורלב: אנחנו יודעים, שבערך לחמישית מהאוכלוסייה במדינת ישראל, יש בעיה של ביטחון תזונתי וככל שהאחוזים יורדי,ם כך יש החמרה בסוגיית ההזנה.

זבולון אורלב: בשנת 2004, התחלנו בפרויקט של משרד הרווחה בשיתוף המוסד לביטוח לאומי, בהיקף של 15 מיליון שקל, במטרה להתחיל לתת מענה.

זבולון אורלב: אני שמח שראש הממשלה דאז, אריק שרון, החליט שזה לא מתאים למשרד הרווחה והעביר את כל הפרויקט למשרד החינוך לשרה לימור לבנת וכך התחיל חידוש מפעל ההזנה שמקיף היום כ- 150 אלף תלמידים.

זבולון אורלב: מעבר לזה יש כמובן ילדים שמקבלים הזנה במסגרות הפנימיות, מועדוניות יום ובמסגרות כאלה ואחרות של השמה חוץ ביתית במשרד הרווחה.

זבולון אורלב: בדיון הקודם, התברר לנו שיש בעיה קשה בתיאום של הפיקוח המקצועי על איכות המזון, בשעה שהידע המקצועי בפיקוח על המזון מצוי במשרד הבריאות.

זבולון אורלב: התברר, שמשרד החינוך עושה זאת בכוחות עצמו, לאחר שהוציא את זה למיקור חוץ או לקרן רש"י שעושה את זה במיקור חוץ.

זבולון אורלב: גילנו חוסר שביעות רצון, מצורת הפיקוח על איכות המזון.

זבולון אורלב: כמו כן, העלנו את הבעיה של המזנונים בתוך מוסדות החינוך שאין להם רישיון עסק.

זבולון אורלב: אם נותנים להם רישיון עסק, שיפעלו על פי ההנחיות בהוראות מנכ"ל משרד החינוך.

זבולון אורלב: התברר גברתי, עמיתתי חברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא, שבשעה שעל המזון שניתן למוסדות החינוך קיים סוג של פיקוח, על המזון שניתן במוסדות הפנימיות בכלל אין פיקוח.

זבולון אורלב: התברר גם, שיש חוסר תיאום בין הפיקוח הוטרינארי לבין מתן המזון.

זבולון אורלב: כלומר, הפיקוח הוטרינארי מנותק בכלל מכל הסוגיה הזאת ולא מבצע בדיקות איכות מזון בכל הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: התוודענו גם לבעיה, של ילדים הסובלים מאלרגיות מיוחדות, אשר לא מקבלים גם הם מנה מתאימה.

זבולון אורלב: הישיבה הזאת, אגב, התקיימה לפני למעלה חצי שנה, היא התקיימה ביוני.

זבולון אורלב: עברה למעלה מחצי שנה והבטחנו לעשות ישיבת מעקב.

זבולון אורלב: נבקש ונתכבד בכך שיוזמת הנושא, חברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא, תפתח בדברים.

זבולון אורלב: בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב לכולם.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב ראש, אני מעריכה את העובדה שהוועדה לזכויות הילד לוקחת חלק ביום החשוב הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: השדולה לביטחון תזונתי בכנסת, ביחד עם ארגונים רבים, חברנו יחד ונקיים גם דיון בוועדה משותפת לחינוך וכלכלה בסוגיה הזו.

רוחמה אברהם-בלילא: בשעה 13:00, יתקיים כינוס גדול מאוד באודיטוריום, כמובן שהיום המיוחד הזה יעסוק בתכנית המרחיבה לביטחון תזונתי, שמדברת על הרחבת חוק ההזנה.

רוחמה אברהם-בלילא: לא הזכרת אותו והזכרת את תחילתו של התהליך בהבנה של הצורך, שהרי יש ילדים שלא זוכים כמעט בכלל לארוחה חמה.

רוחמה אברהם-בלילא: עם ההבנה של הצורך הזה התהליך הניב בסופו יישום חוק של ארוחה חמה לתלמיד.

רוחמה אברהם-בלילא: בעקבותיו, כפי שהוזכר כאן, כ- 145 אלף תלמידים מקבלים ארוחה חמה בבתי הספר.

רוחמה אברהם-בלילא: אציין ואומר שלחלק מאותם תלמידים זו הארוחה החמה היחידה ביום.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאוד מעריכה ומודה לך, על העובדה שאתה כחבר כנסת, מלווה את הסוגיה הלא קלה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו חווים תופעות בעשר השנים האחרונות, רואים את אותם תורים שהולכים ומתארכים, במיוחד לקראת החגים, של אותם אנשים נזקקים, העומדים וממתינים לקבל את קרטון המצרכים לחג.

רוחמה אברהם-בלילא: רק אז התקשורת מתעוררת וכולם נזכרים, שיש אנשים רעבים במדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: זוהי תופעה קשה, כשהעבודה היא עוד יותר קשה.

רוחמה אברהם-בלילא: בשנה האחרונה במושב האחרון, זכיתי לשיתוף פעולה מדהים גם עם עמותת ידיד ועמותות נוספות, חברי הכנסת וכמובן ר הרווחה והשירותים החברתיים, במטרה לחוקק בחקיקה ראשית את חוק הקמת המועצה לביטחון תזונתי, שאחד מתפקידיה העיקריים זה לקחת את כל הסוגיה הזו, לטפל בה מהיסוד ולקבוע מדיניות מיוחדת שתומלץ לממשלה כיצד לטפל באותם אנשים.

רוחמה אברהם-בלילא: זה נכון, אני מעריכה את העובדה שמפעל ההזנה המדהים הזה שפועל היום, צריך להסתכל גם על הסוגיה עליה אתם מתכנסים היום, ולראות איך אנחנו תוך כדי יישום החוק והרחבתו, אני מתכוונת לפעול בכנסת הזאת ואני מקווה שעד תום הכנסת הזו או בתחילת המושב הבא, גם אתה חתום על הצעת החוק הזו, להרחיב את 'חוק ההזנה' לכלל תלמידי ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה לעובדה שאתה מכנס את הישיבה הזאת משום שיש תקלות.

רוחמה אברהם-בלילא: יש פיקוח, אבל זה לא אומר שאנחנו לא צריכים להרחיב את החוק הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא אומר שאנחנו לא צריכים לתקן, לסייע ולעזור באמת לאותה אוכלוסייה נצרכת, לאותה אוכלוסייה הזקוקה לזה.

רוחמה אברהם-בלילא: למפעל הגדול הזה יש פרמטרים חיובים מאוד, שאנחנו כחברה, הכנסת וכל שכן ממשלה צריכים להתייחס אליה למרות כל הקושי הנמצא ביישום הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו רואים שלאחר כחמש, עוד מעט שש שנים, מאז שהחוק הזה פועל בקרב התלמידים, אני זכיתי להרבה מאוד מחמאות ממנהלים, ממורים שאומרים שמרגע שבית הספר יישם את 'חוק ההזנה' רמת ההיעדרות פחתה, האלימות ירדה וכושר ההישגים של התלמידים עלה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה אומר מבחינתנו כחברה, ילד שיודע שהוא מקבל את הארוחה ביום, זה ילד שלא צריך להתעסק במה הוא יקבל והוא ילד שלא מהרגיש את אותם כאבי בטן, אני מצטטת תלמידים רבים שחוו תופעה של רעב.

רוחמה אברהם-בלילא: באוגוסט האחרון הנחתי על שולחן הכנסת, הצעת חוק שמדברת על הרחבת חוק ההזנה גם בחופשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו מדברים על ילדים במסגרת אותו חוק ארוחה חמה לתלמיד - ארוחה חמה בממוצע ל- 145 ימים של ימי החופשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל מה קורה בחופש הגדול, פסח, חנוכה?

רוחמה אברהם-בלילא: - יחד עם שר הרווחה אנחנו פעלנו להקים פיילוט שפועל בכ- 23 ישובים, למעלה מ- 1,600 תלמידים זכו לקבל ארוחה חמה בחופשה.

רוחמה אברהם-בלילא: גם פה ראינו תוצאות שהן דרמטיות, תוצאות שהן מאוד מאוד חיוביות.

רוחמה אברהם-בלילא: רמת השוטטות של אותם תלמידים פחתה, האלימות ירדה במיוחד בחופשים הגדולים בהם אנחנו עדים לתופעות של אלימות בקרב בני נוער שחלקם הגדול סובל גם מחוויית רעב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מקווה שאתה תצטרף אלי, משום שאני מניחה הצעת חוק היום על שולחנה של הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: יש לי חלום ולעמותת ידיד ולעמותות הנוספות שמסייעות לי, יש לנו חלום לראות מפעל הזנה אחד גדול.

רוחמה אברהם-בלילא: למפעל ההזנה האחד והגדול הזה יש תוצאה סופית והיא שהתלמידים מקבלים ארוחה חמה.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל מאחורי הקלעים מה קורה?

רוחמה אברהם-בלילא: – מאחורי הקלעים מדינת ישראל מרוויחה פעמיים משום שא' היא יוצרת מצב שבו היא מעניקה ביטחון תזונתי תלמידים, ארוחה חמה מזינה ושנית התוצר של ההרחבה של מפעל 'חוק ההזנה' יגרום להקמה של אלפי עסקים קטנים של אנשים, שזה לובי אחר שלי.

רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אני מסתכלת על המפעל ההזנה האחד הגדול שטומן בחובו עשרות ואלפי אנשים שיוצאים ממעגל האבטלה למעגל העבודה מעצם הקמת העסק הקטן.

רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו דוגמה מצוינת מחורה.

רוחמה אברהם-בלילא: כ- 11 נשים החליטו שהן מאכילות את הילדים שלהן - 3,000 מנות מידי יום.

רוחמה אברהם-בלילא: זה משהו שהוא מדהים ויש לזה השלכה רחבה מאוד.

רוחמה אברהם-בלילא: אתם מתכנסים לטפל בבעיות ולמצוא את הפתרונות, זה חלק מאותה בקרה שאנחנו כנסת ישראל חייבת להפעיל כדי לוודא שאכן את אותם חוקים ואת אותן תכניות שאנחנו מחוקקים, יש להם בפועל יישום הלכה למעשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני ברכת את כולכם, את כל אותם אנשים, אני קוראת להם 'אנשים טובים באמצע הדרך' כי זה לא מובן מאליו.

רוחמה אברהם-בלילא: לא מובן מאליו שמדינה, ממשלות לדורותיהן מתעלמות מהאוכלוסייה הכי קשה במדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: את המענה האמיתי נותנים אותם אנשים נפלאים שמושיטים את היד, אותן עמותות מדהימות שמגייסות כספים ועוזרות לאנשים לקבל את הארוחה החמה, ואולי קצת גם לחיות בכבוד.

רוחמה אברהם-בלילא: אחרי שאנחנו נעשה את זה, אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו נותנים חכות ולא רק דגים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לכולנו שיהיה יום מוצלח ופורה.

רוחמה אברהם-בלילא: תעלו את כל הבעיות, לא לפחוד לעלות אותן כי ברגע שמעלים אותן ומציפים אותן אני מאמינה שבראשותך אדוני היושב ראש כמי שבקיא בתחום הזה ומבין אותו ומכיר את כל הצרכים, יחד נוכל להביא לסיטואציה שבה בעוד כמה שנים אנחנו נגיד שעשינו משהו טוב למדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.

זבולון אורלב: תודה רבה לחברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא.

רוחמה אברהם-בלילא: סלחו לי, אבל אצטרך לעזוב, כי יש לי את התכניות להיום.

זבולון אורלב: ברור, זה בסדר גמור.

זבולון אורלב: אני מודה לך שלקחת את ההובלה של הנושא הזה.

זבולון אורלב: ברוך ה' אני חושב שזכית גם להצליח בעצם העברת החוק ושהתזונה ניתנת במסגרת חוק וגם לעורר את המודעות לבעיה שהייתה מתחת לרדאר והתעוררה למעשה רק בשנים האחרונות.

זבולון אורלב: לצערי אחד מפירות הבאושים של העוני הגדול בישראל שהוא לא רק עוני בהיקף כמותי, הוא גם עוני שמקבל היבט יותר חמור מבחינת עומק העוני שהביטוח הלאומי כל פעם מציין.

זבולון אורלב: ברצוני להזכיר שב- 8 בדצמבר, הממשלה אימצה החלטה של וועדת השרים לכלכלה מ- 28 בנובמבר, על תכנית לאומית לקידום אורח חיים פעיל ובריא.

זבולון אורלב: במסגרת זו נכנסה סוגיית התזונה.

זבולון אורלב: זה נכון שמי שקורא את זה מתרשם שהחלטה זו באה כלפי אלה שאוכלים יותר מדי.

רוחמה אברהם-בלילא: גם אלה שאוכלים יותר מדי "Junk Food" וסוכרים.

זבולון אורלב: זה נכון, המטרה של התכנית הזאת הייתה להפחית רמת תחלואה ותמותה שקשורה בהשמנה, מחלות לב וכלי דם, סרטן וסכרת בישראל, מכיוון שגורמי הסיכון המשותפים למחלות האלה כוללים תזונה לא נכונה, העדר פעילות גופנית ועישון.

זבולון אורלב: זאת הייתה המטרה, היא לא בדיוק חופפת את המטרה שאנחנו מדברים עליה היום על אלה שסובלים מחוסר ביטחון תזונתי אלא אם אפשר לומר צידו השני של המטבע.

זבולון אורלב: אכן בהחלטות הממשלה שהן תחת הכותרת "החלטה מספר 3921", כמעט ולא מטפלות בסוגיות שאנחנו טיפלנו בהן בחודש יוני.

זבולון אורלב: זה נראה כאילו לא קראו את ההמלצות שלנו מחודש יוני.

זבולון אורלב: יש התייחסות בשוליים בסעיף 8: "...

זבולון אורלב: משרד החינוך ינקוט בצעדים להגבלת מכירת מזון בעל ערך תזונתי נמוך במכונות ממכר ובקפיטריות של בתי ספר או מוסדות חינוך...".

זבולון אורלב: מעבר לכך, אני לא רואה כאן איזושהי התייחסות ישירה לנושאים שאנחנו טיפלנו בהם.

זבולון אורלב: זה בסדר גמור, גם לעסוק בסוגיה הזאת של אורח חיים בריא.

דורית אדלר: סליחה אדוני היושב ראש, אני דיאטנית, מנהלת מחלקת תזונה ודיאטה ב,הדסה" ואני גם במרכז לביטחון תזונתי.

דורית אדלר: רק כדי למקד את הנושא, הנושאים האלה הם חופפים לחלוטין מאחר והמגפות של השמנה, סכרת וכדומה דוהרות בעיקר בשכבות החלשות.

דורית אדלר: זאת אומרת, הנקודה שחשוב להבהיר, כי זה לא שני צדדים של אותה מטבע, אלו לא דברים אחרים.

זבולון אורלב: לא אמרתי שאלו דברים אחרים, אני מודה לך ההערה.

זבולון אורלב: אם תקראי את הפרוטוקול של הדיון שלנו מיוני, תשתכנעי שגם אנחנו חשבנו כך.

זבולון אורלב: חלק מהותי מהביטחון התזונתי, זה בהחלט לאכול אוכל ראוי ובריא, שיפחית את רמת התחלואה כמו שנאמר כאן.

זבולון אורלב: אני מציע, שנפתח עם משרד החינוך שהוא "המחותן" הראשי כאן, לקבל דיווח לאור הסיכומים ולאור ההמלצות שלנו מהפעם הקודמת, מה התחרש.

זבולון אורלב: אני אמקד אותך בסוגיה של תיאום על הפיקוח המזון בין משרד החינוך לבין משרד הבריאות, הסוגיה של רישיון עסק ושמירת הוראות חוזר מנכ"ל במוסדות, על הפיקוח על המזון במוסדות הפנימייתיים.

זבולון אורלב: בסוגית הפיקוח הוטרינארי, נטפל במישור אחר.

זבולון אורלב: בבקשה.

חיים הלפרין: הממשלה החליטה, במסגרת יישום דוח טרכטנברג, להרחיב את נושא ההזנה במסגרת יום חינוך ארוך, לכלל המערכת מגיל 3 עד 9.

חיים הלפרין: גם אתה וגם חברת הכנסת אברהם דיברתם על כך שבמעבר להזנה יש רווחים נוספים של הקטנת היעדרויות מבתי הספר וכדומה.

חיים הלפרין: האינדיקציה הפשוטה הייתה שבימי שלישי נעדרים יותר מאשר בימים ראשון, שני, רביעי וחמישי.

חיים הלפרין: במסגרת יישום דוח טרכטנברג, אנחנו נערכים בשנה הבאה, לתת מענה של חמישה ימים ארוכים בשבוע לכלל המערכת מגיל 3 עד גיל 9.

זבולון אורלב: כלל המערכת שתהייה בצהרונים, או למערכת בכלל?

חיים הלפרין: כלל המערכת, כחלופה לצהרונים שתוקצבו על ידי משרד התמ"ת.

חיים הלפרין: כלומר, אנחנו נכנסים בשנה הבאה באופן מלא ואני מתייחס עכשיו רק לנקודה של ההזנה.

זבולון אורלב: אני רוצה להבהיר.

זבולון אורלב: למיטב ידיעתי הממשלה לא החליטה על יום חינוך ארוך אוניברסאלי בכל מערכת החינוך.

חיים הלפרין: הממשלה החליטה, שהיא בונה תכנית של יום חינוך ארוך של חמישה בשבוע, גם לגנים וגם לבתי ספר מגיל 3 עד גיל 9.

חיים הלפרין: חלק מהמיקוד, בתהליכים שהכי מבינים את הקושי ולכן הפתרון להם הוא מגיל 3 עד 9 הוא הכי אפקטיבי במונחים של סדרי עדיפויות.

חיים הלפרין: כל הקבוצה הזאת מגיל 3 עד 9 תזכה לחמישה ימים ארוכים עד השעה 16:00 כולל הזנה חמישה ימים.

חיים הלפרין: מעבר להרחבה הענקית שהמשמעות שלה לטווח הארוך גם תקציבית וגם מעשית היא מאוד גדולה של אחריות חינוכית על כלל הילדים.

חיים הלפרין: בשנה הבאה אנחנו מתחילים עם אשכול 1 עד 3 לתת מענה לכל הילדים שנמצאים בטווח הגילאים 3 עד 9.

חיים הלפרין: זה אומר שגם בתכנית ההזנה במקומות בהם היה קשה ליישם אותה בגלל המבנה שהושט עלינו כשיש השתתפות של רשויות, המשמעות שבעצם כל אותם ישובים לא קיימו את החוק כי לא היה להם כסף לשלם.

חיים הלפרין: כעת יוכלו לקיים, ואז נוכל לעמוד גם במסגרת החוק בתמונה מלאה של מספר הילדים שמצטרף ל'חוק ההזנה' עצמו.

חיים הלפרין: כמו כן גם הרחבה של עוד לפחות פי אחד, אין לנו הערכות מדויקות של כמה ילדים יצטרפו לתכנית הזאת כי זאת תהייה בחירה של ההורים.

חיים הלפרין: ההורים יוכלו להחליט אם הם רוצים להצטרף לדבר הזה או לא.

חיים הלפרין: יש משפחה שהילדים שלה יבואו בשעה 14:00 והם יבואו ב- 14:00.

חיים הלפרין: בגדול מבחינת המערכת אנחנו נערכים לתת מענה גם של הזנה וגם של יום לימודים ארוך.

זבולון אורלב: אם אני זוכר נכון, הסבסוד יהיה רק למשפחות עובדות?

חיים הלפרין: נכון.

חיים הלפרין: לכן אמרתי שאין לנו עדיין הערכה מדויקת.

אתי אלוני: למרות שאנחנו הסתייגנו.

חיים הלפרין: בסדר, זו החלטת ממשלה.

יהודה סקר: מה קורה כששני בני הזוג לא עובדים?

חיים הלפרין: הממשלה החליטה ולזה אנחנו נערכים.

יהודה סקר: מה עם החרדים?

זבולון אורלב: יהודה, מה זה כאן?

חיים הלפרין: אני רוצה להשליך את המהלך חזרה לנושא העיקרי שלנו, שהוא תכנית ההזנה.

חיים הלפרין: אני אומר שהוא ישליך פעמיים, פעם אחת הישובים שלא תחת יום חינוך ארוך יוכלו לקבל את המענה הזה, קרי הילדים יוכלו לקבל ארוחה חמה ושירות עד השעה 16:00 וגם במקומות שבהם יום חינוך ארוך פועל והרשויות התקשו בחלקן לעמוד במימון, ולכן היו כל מיני קשיים בהתנהלות של הנושא מולם.

חיים הלפרין: נוכל בעצם להיות רגועים שהילדים יקבלו חמישה ימים בשבוע הזנה ולא רק בארבעה ימים באשכול 1 עד 3 במימון מלא של המדינה כי ממילא חלקה של הרשות יורד ולכן מאה אחוז מהילדים יוכלו להצטרף לתכנית.

חיים הלפרין: זה בהיבט של היקף והיכולת לתת מענה לגילאי 3 עד 9.

זבולון אורלב: יתר הילדים שאוכלים במסגרת החוק, להם זה ימשיך להיות ארבעה ימים בשבוע?

חיים הלפרין: נכון.

חיים הלפרין: כלומר, לילדי כיתה ד' זה יהיה שונה מילדי כיתה ג', באשר לשאלה שנשאלה קודם.

חיים הלפרין: זה לגבי המהלך כולו.

חיים הלפרין: המשמעות היא, הרחבה מאוד גדולה של נושא הספקים והשינוע.

חיים הלפרין: אנחנו נדרשים בימים אלה ממש לראות איך אנחנו בסטנדרט הגובה שהציבנו לעצמנו לאיכות המזון שהילדים מקבלים, איך הסטנדרט הזה ישמר.

חיים הלפרין: השוק של הסעדה הוא לא שוק כזה ענק שיש בו מאות אלפי מנות בהיבט שיכול לתת מענה למוסד חינוכי.

חיים הלפרין: צריך לוודא שהמהלך הזה ישמר ברמתו אם לא למעלה מכך.

חיים הלפרין: זה לגבי הדיווח הכללי של הערכות המשרד לשנה הבאה ובזה אנחנו עסוקים הרבה מאוד.

זבולון אורלב: מסגרת הילדים שאוכלים על פי החוק לא תורחב?

חיים הלפרין: נאמר כאן על הרווחים הצדדיים של פרויקט ההזנה, המפעל בחורה שהוא כמובן באמת מופת איך דבר כזה יכול להתנהל.

חיים הלפרין: בשולחן הזה אני יכול להגיד שאם יש ראש רשות שהוא רואה קדימה ונכון אז אפשר לקדם דברים.

חיים הלפרין: הצענו להביא את זה לעוד כמה רשויות, אבל זה לא כל כך נקלט גם לא בחורה.

חיים הלפרין: בכל אופן יש עכשיו יוזמות מאוד גדולות של רצון להקים מפעלים דומים, למשל ברהט מישהו הקים דבר כזה תוך רצון להיכנס להיות ספקים בתכנית ההזנה וגם מתוך אותו עיקרון לתת תעסוקה לנשים במגזר הבדואי שיש בו בעיה קשה של תעסוקה.

חיים הלפרין: בעיניים של איש חינוך, אני יכול להגיד שכשהייתי שם לפני שנתיים, אחת האימהות אמרה: "לי יש חלום, אני רוצה לקנות מחשב לילד שלי.

חיים הלפרין: ממה שאני ארוויח כאן, אקנה לו מחשב".

חיים הלפרין: לפני שבועיים, הייתי שם בסיור ונפגשתי עם אותה אמא.

חיים הלפרין: כששאלתי אותה אם היא הספיקה לקנות לילד שלה מחשב, היא אמרה "לא רק שקניתי לו מחשב, עכשיו הוא מוציא רישיון נהיגה".

חיים הלפרין: זה באמת היה יפה לראות את האופטימיות הזאת.

חיים הלפרין: זה ברווחים הצדדיים.

חיים הלפרין: לגבי הסיפור של מתן רישיון עסק וכל המשמעות של הפיקוח על המזנונים בבתי הספר שכבר הועלה כאן באופן מאוד בולט – הפצנו כבר תזכיר חוק במשרדי הממשלה וכעת הוא על שולחנו של השר להוצאה החוצה לוועדת השרים.

חיים הלפרין: כל המשרדים כבר העירו את הערותיהם.

חיים הלפרין: המשמעות שלו במילה אחת, העובדה שלמשרד תהייה הסמכות בחוק במקום שמזנון או כל גוף עסקי שמוכר מזון לתלמידים ולילדים שלא מפרסם את הרכיבים בו הוא משתמש ו/או מוכר דברים שהם לא עלפי חוזר מנכ"ל הנגזר מהנחיות משרד הבריאות, למשרד תהייה אפשרות להורות למי שנותן לו את רישיון העסק לבטל לו את רישיון העסק.

אתי אלוני: כלומר, לרשות המקומית.

חיים הלפרין: נכון.

חיים הלפרין: בכוונה אמרתי "מי שנותן לו את רישיון העסק", כי זה יכול להיות שונה במקומות שונים, אבל זה בעצם מהות המהלך הזה שהוא נגזרת של הדיון שהיה פה בקיץ.

חיים הלפרין: לדעתי זה דבר משמעותי - - -

זבולון אורלב: אם אני מבין נכון, על פי תזכיר הצעת החוק, המשרד יגדיר איזה מזון לא מוכרים במוסדות או בסמוך למוסדות חינוך ומי שלא יעמוד בכך לרשות המקומית תהייה סמכות לשלול לו את רישיון העסק.

חיים הלפרין: תהייה סמכות למשרד, להורות לרשות המקומית לשלול לו את הרישיון.

חיים הלפרין: אנחנו לא רוצים לבטל את ההליך הנכון שבו הרשות המקומית בודקת את כל ההיבטים של הקניית רישיון.

זבולון אורלב: זה כולל את המזנונים בתוך בתי הספר ואת המכונות?

חיים הלפרין: לא רק מכונות, גם מכונות.

חיים הלפרין: הכל.

דורית אדלר: האם יש ביקורות?

דורית אדלר: אם כן, מי עושה אותן וכמה ביקורות יש?

זבולון אורלב: שאלה מצוינת.

חיים הלפרין: גם תשתית התקצוב לנושא.

זבולון אורלב: ברור.

זבולון אורלב: אני שמח על הפירוש המרחיב של משרד החינוך שרואה את עצמו ומפרש את "תוך מתן מענה לסוגית ההזנה" שהוא לוקח על עצמו לאפשר לכל ילד שיהיה במסגרות האלה להיכלל במסגרת ההזנה.

זבולון אורלב: זה הדיווח שלך ואתה אומר כך: המשרד מפרש ונערך לעניין הזה וההזנה תהייה הזנת חינם - - -

חיים הלפרין: באשכול 1 עד 3.

זבולון אורלב: באשכול 1 עד 3.

זבולון אורלב: וביתר האשכולות?

חיים הלפרין: החלטת הממשלה הזאת אומרת שמאשכול 4 ואילך יהיה מימון דיפרנציאלי של המדינה - - -

זבולון אורלב: כמו בהזנה על פי חוק?

חיים הלפרין: עדיין לא הוחלט, זה משא ומתן בין האוצר לבינינו וגם לשלטון המקומי יש עמדה בעניין של איך הדבר הזה צריך להיראות.

חיים הלפרין: החלטת הממשלה אומרת שבסך הכל מאשכול 4 עד 10 צריך להיות 50% מימון מדינה ו- 50% מימון הרשויות.

חיים הלפרין: איך זה יתחלק?

חיים הלפרין: –זה משא ומתן.

זבולון אורלב: הסוגיה התקציבית לסוגית ההזנה לא כתובה בהחלטת הממשלה.

חיים הלפרין: היא לא צריכה להיות כתובה בנפרד, סכום כללי.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

זבולון אורלב: הלאה.

חיים הלפרין: לגבי פיקוח על מוסדות פנימייתיים, בדקנו את זה והפיקוח הוא נורמטיבי של משרד הבריאות כמו על כל גוף שמפעיל מסעדה או הזנה.

חיים הלפרין: מעבר לזה, למינהל לחינוך התיישבותי פנימייתי יש פיקוח פנימי שלו עם תזונאית שעוברת בין המוסדות ועושה בקרות ומעירה הערות.

חיים הלפרין: גם מינהל לחינוך התיישבותי מרגיש שהוא כפוף בהנחיותיו להנחיות של משרד הבריאות והוא רק מוודא אכיפה מוגברת כי הוא זה שפוגש את הילדים בתדירות גבוהה.

זבולון אורלב: לפי גרסתך יש בקרה שוטפת של משרד הבריאות על התזונה במוסדות הפנימייתיים?

עין-דר בראון קרני: אני חושבת שהפיקוח הוא תברואתי ולא תזונתי.

זבולון אורלב: לכן אני שואל את השאלות.

חיים הלפרין: דוקטור יחיאל שילה, שאיתו שוחחתי לקראת הדיון הזה - - -

זבולון אורלב: נמצא איתנו "האדמו"ר" של פיקוח משרד הבריאות, מר זאב פיש, שתכף יבהיר לנו את הדברים.

חיים הלפרין: הם הזכיין של המשרד בנושא.

זבולון אורלב: אם אני זוכר נכון מהדיון הקודם, קרן רש"י לקחה קבלן משנה כדי שהם יפקחו על המזון.

חיים הלפרין: אתה זוכר מצוין.

חיים הלפרין: זה לא שקרן רש"י התנדבה לקחת קבלן.

זבולון אורלב: חויבה בחוק.

חיים הלפרין: חויבנו בהסכם שתהייה לה חברת בקרה שתפעל מול הקבלנים ובמקביל אנחנו מפעילים חברה שהיא גם זכיין במכרז של המשרד כדי לעשות בקרה שהיא יותר רחבה.

חיים הלפרין: בעצם האבחנה בין שתי הבקרות האלה היא מאוד פשוטה.

חיים הלפרין: חברת Bio-Lab, שהיא חברה בינלאומית שעושה את הבקרות עבור קרן רש"י, עשו את הברה בעיקר במטבחים.

חיים הלפרין: כלומר, מגיע הבקר שלהם בשעה 05:00 נכנס מהחלון או מהדלת כדי שלא ידעו שהוא מגיע, ועושה בקרה מלמעלה עד למטה איפה שהוא רוצה ונותן אינדיקציות למפעל האם המזון יוצא או לא יוצא עד כדי לעצור את התהליך אם צריך.

חיים הלפרין: ברוך ה' זה לא קרה בשנה הזאת.

חיים הלפרין: חברת מרמנת עושה את הבדיקה בשטח, כלומר היא בודקת אינדיקציות מול בתי הספר והגנים אם האוכל הגיע בזמן, או האם הוא הגיע חם.

חיים הלפרין: הם גם עושים בדיקות בקטריולוגיות שסוגרות את המעגל.

חיים הלפרין: כלומר, אם הבקר של חברת Bio-Lab עושה את הבדיקה בבוקר ורואה שהכל תקין, למרות שרואים את זה רק למחרת, אז האינדיקציה של הבקרים שמגיעים - - -

זבולון אורלב: אתה לא רואה את תנועות הראש של מר זאב פיש.

זבולון אורלב: עכשיו הוא גם סופק כפיים.

זבולון אורלב: הפרוטוקול לא רואה לכן אני מתרגם.

חיים הלפרין: זה היתרון שלך עלי, אני מסתכל עליך ואתה מסתכל עליו.

חיים הלפרין: בזמנו הצענו למשרד הבריאות לקחת את האחריות על הנושא הזה.

חיים הלפרין: זאב יודע.

חיים הלפרין: היו לנו דיונים בעניין הזה.

חיים הלפרין: לצערי זה לא הסתייע ומשרד הבריאות לא לוקח, לא יודע למה, אז אין לנו בררה אלא לעשות מה שאנחנו עושים הכי טוב שאפשר.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר שבהתייחס לפרוטוקול, לסיכום הדיון מהפעם הקודמת בנקודה של פיקוח משרד הבריאות.

זבולון אורלב: ענה לנו סגן השר הרב יעקב ליצמן ב- 26 ביולי.

זבולון אורלב: אני יכול לומר שהוא ענה יחסית תשובה מהירה.

זבולון אורלב: "...

זבולון אורלב: בהמשך לפנייתך אלי בנוגע לדיון שנערך בוועדה בנושא פיקוח על המזון במוסדות החינוך.

זבולון אורלב: לאחר בדיקת הגורמים המקצועיים במשרדי הנני מתכבד להעביר לעיונך ולתשומת לבך את תשובתו של פרופסור איתמר גרוטו, ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.

זבולון אורלב: ..".

זבולון אורלב: להלן תשובתו במכתבו לשר מיום 19 ביולי, סעיף 2: "...

זבולון אורלב: משרד הבריאות ביקש ומבקש לבצע את הפיקוח על הזנת מוסדות חינוך בעצמו הן מהבחינה התברואתית והן מהבחינה התזונתית.

זבולון אורלב: לשם כך במהלך הדיונים עם משרד החינוך שנערכו בעת חקיקת החוק העברנו את גישתנו ואף הצגנו את מספר המפקחים והתזונאים הנדרש לצורך פיקוח זה.

זבולון אורלב: המדינה כפי שנקבע בחוק החליטה להטיל חובת פיקוח בנושא זה על משרד החינוך המבצע זאת באמצעות קבלנים חיצוניים.

זבולון אורלב: הפיקוח על המזון בתוך ובסמוך למוסדות החינוך נעשה בהתאם לחוק רישוי עסקים...," "...

זבולון אורלב: אנו מעורבים בפיקוח על מפעלי הקייטרינג המספקים את המזון לבתי הספר רק בסוגיה התברואתית ולא התזונאית.

זבולון אורלב: כמו כן, בכוונתנו לתמוך בהצעת חוק שתאסור על מכירת מזון בעל ערך תזונתי נמוך במכונות ממכר בבתי הספר..." זה כנראה תזכיר הצעת החוק ומטריד אותי שכתוב כאן רק מכונות ממכר בבתי הספר לא כל יתר הדברים כמו קפיטריה, מזנונים ואחרים.

זבולון אורלב: זה רק תברואתי ולא תזונתי.

זבולון אורלב: "גם סוגית הברזיות" שעדיין לא נגענו בהן.

אהוד פלג: המילה האחרונה הייתה ברזיות?

אהוד פלג: על זה לא שמענו ממר הלפרין.

חיים הלפרין: "...

חיים הלפרין: הוועדה קוראת למשרד הבריאות לנצל את החופש הגדול ולבדוק את המצב ההיגייני של הברזיות והקולרים הנמצאים בבתי הספר...".

חיים הלפרין: בסיכום הדיון שלנו ביוני, זו הייתה בקשה ממשרד הבריאות.

אהוד פלג: השאלה היא, האם בוצע?

אהוד פלג: לא משנה מי.

זבולון אורלב: עד עכשיו דיבר משרד החינוך.

זבולון אורלב: אתה יודע משהו בעניין הברזיות והקולרים?

זאב פיש: זה מתנהל כמן כל מים שנמצאים במערכת החינוך ובבתים הפרטיים של האנשים.

זבולון אורלב: משרד הבריאות.

זבולון אורלב: מי לוקח את רשות הדיבור?

זבולון אורלב: דוקטור זיוה שטל, מנהלת המחלקה לתזונה משרד הבריאות.

זבולון אורלב: למי שייך זאב פיש.

זאב פיש: אני מפקח ארצי לבריאות הציבור ובתוך שירותי הבריאות הציבור - - -

זבולון אורלב: שניכם שייכים לאגף בריאות הציבור וכפופים לפרופסור גרוטו?

זיוה שטל: כן.

זיוה שטל: תשובתו של הרב יעקב ליצמן, ניתנה לפני הצעת תזכיר החוק.

זיוה שטל: תזכיר החוק כולל גם את כל סוגי ההזנה ולא רק מכונות ממכר.

זיוה שטל: זו תגובתנו.

זיוה שטל: אני מכירה את תזכיר החוק והוא נעשה בשיתוף פעולה בין כלל משרדי הממשלה במסגרת הלאומית 'לאורח חיים בריא ופעיל'.

זיוה שטל: אנחנו פועלים ובודקים ועדיין אין לי תשובה סופית לתת לוועדה, לכלול במסגרת הרישוי שמשרד הבריאות לחברות הקייטרינג לפעול, לבדוק לצורך רישוי העסקים שהמפעל גם יעשה בקרת איכות תזונתית.

זיוה שטל: כלומר, שמפעל הקייטרינג עצמו יעשה את הבקרה הפנימית.

זבולון אורלב: לא היה מספיק חצי שנה כדי לבדוק את זה?

זיוה שטל: זה כרגע בשלבי הטמעה.

זבולון אורלב: אני לא הבנתי את התשובה שלך.

זיוה שטל: כרגע אנחנו מכניסים בנהלים של חברות הקייטרינג שמוציאים מזונות שבמסגרת הבקרה הפנימית שהם מחויבים, לעשות בקרה איכות פנימית על תברואה והיגיינה.

זיוה שטל: אנחנו נכלול גם את הבקרה התזונתית שהמפעל יעשה לעצמו.

זבולון אורלב: יכלול בעתיד, זה לא בהטמעה.

זיוה שטל: בהטמעה, זה לכתוב את הנהלים ולהביא אותם לידיעת המעורבים.

זבולון אורלב: הנהלים כבר נכתבו?

זיוה שטל: הטיוטה הראשונה בדרך.

זבולון אורלב: היא גם בדרך.

זבולון אורלב: מבחינת העברית, זה עדיין לא הטמעה.

זבולון אורלב: הטמעה זה שיש דבר שרוצים להכניס אותו כבר פנימה - - -

זיוה שטל: אני מדברת על התזונה.

זיוה שטל: זאב יענה על שאר הדברים.

זבולון אורלב: בבקשה, זאב פיש.

זאב פיש: אני מסכים עם כל מה שנאמר כאן.

זאב פיש: בסך הכל, משרד הבריאות בהחלט מעוניין, אנחנו חושבים שגם מחויב, ההיגיון אומר שאנחנו צריכים לעשות את הפיקוח על כל הדברים.

זאב פיש: המדינה, ואני עובד מדינה, החליטה שמשרד החינוך עושה את זה אז משרד החינוך עושה את זה.

זאב פיש: אני שומע כאן שהמצב הוא של על שביעות רצונו של משרד החינוך אז כנראה שהכל בסדר.

זאב פיש: לגבי העסקים שבתוך בית הספר, המזנונים והקיוסקים, זה אכן עובד לפי צו רישוי עסקים שמופקד עליו משרד הפנים באמצעות הרשויות המקומיות.

זאב פיש: צו רישוי עסקים אומר איזה משרדבלשון החוק נותן אישור, למשל אם יש מסעדה אז משרד הבריאות עושה פיקוח על המסעדה או על בית קפה.

זאב פיש: אבל אם זה קיוסק אז הכל נתון לרשות המקומית.

זאב פיש: מדובר בדרך כלל בקיוסקים, אז הרשות המקומית במסגרת צו רישוי עסקים מפקחת ומאשרת לבד על העסקים האלה.

זאב פיש: בדיונים הקודמים סוכם, שהוטל על משרד החינוך לפעול להשלמת הפיקוח על נושא התזונתי בעסקים אלה.

זבולון אורלב: התשובה כאן היא תזכיר הצעת החוק.

זאב פיש: כן.

זאב פיש: גם זה מטופל.

זאב פיש: אני רק יכול להצטרף למה שסגן השר כתב אליך שאנחנו חושבים שאנחנו צריכים לעשות את הפיקוח בעצמנו.

זאב פיש: הסיבה שאנחנו לא עושים את זה היא כי פשוט ישבו שני המשרדים עם האוצר וביקשו כוח אדם.

זאב פיש: כדי לעשות פיקוח אתה צריך גם אנשים, אתה לא יכול לקחת אחריות בלי כוח אדם.

זאב פיש: אנחנו מבינים שעל זה ההצעה הזאת נפלה וזה מבוצע כפי שזה מבוצע.

זבולון אורלב: מי עושה את המכרז לבחירת הקייטרינג, קרן רש"י?

חיים הלפרין: כן.

זבולון אורלב: המכרז שקרן רש"י זכתה, יש בו מפרט תזונתי?

חיים הלפרין: בהחלט.

זבולון אורלב: מי מאשר את המפרט התזונתי?

חיים הלפרין: בדיון הקודם הראנו בצורה מאוד ברורה שבעצם יש לנו, אפילו קראתי לי אז /התנ"ך שלנו/ - הנחיות של משרד הבריאות לאכול ולגדול.

חיים הלפרין: בעצם מזה מורכבים התפריטים שמאושרים לאותם ספקים להזין את הילדים בבתי הספר.

חיים הלפרין: תזונאית עוברת ברמה של כל שבוע על ספק, מהו מספק לאותו מוסד, גם לגנים וגם לבתי הספר.

חיים הלפרין: יש לנו רשימת מק"טים (מספרי קטלוגים) סגורה, אי אפשר להביא מה שרוצים.

זבולון אורלב: אם במכרז של הקייטרינג יש מחויבות למרכיבי הארוחה, האם התזונה הניתנת שם היא תזונה מאושרת על ידי משרד הבריאות.

חיים הלפרין: בוודאי, זה לא נתון למשא ומתן.

זבולון אורלב: זה מה שאני שואל.

זבולון אורלב: אכן מישהו מכם עבר על המרכז?

זבולון אורלב: - מנהלת מחלקת התזונה צריכה להשיב על זה.

זיוה שטל: הנחיות משרד הבריאות מפורסמות בחוברת "לאכול ולגדול" היא כוללת בדיוק מה סוגי המזונות שמותר להגיש למוסדות החינוך על סוגיהם: תיכון, לבתי ספר ולגני ילדים כולל פנימיות.

זיוה שטל: במסגרת המכרזים הנעשים על ידי משרד החינוך והשלטון המקומי, החוברת הועברה וכוללת מפרט מאוד מדויק.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: אתי אלוני, בבקשה.

אתי אלוני: הנושא של רישוי עסקים הוא תחת האחריות של משרד הפנים וכתוצאה מכך של השלטון המקומי.

אתי אלוני: אנחנו בהחלט מקדמים בברכה את כל נושא המדיניות לתכנית למניעת השמנה ותכנית בריאה וכדומה.

אתי אלוני: המעורבות של הרשות המקומית גם במזנונים וגם בגופי התזונה השונים בתי ספר קשורה בהתקשרות שעושה הרשות המקומית עם הזכיין שאושר.

אתי אלוני: עובדים גם לפי חוזר מנכ"ל וגם עובדים לפי המפרט.

אתי אלוני: בדקתי גם במספר רשויות גדולות כקטנות.

אתי אלוני: רשות מפעילה מכרז, צריך לומר שההתקשרות היא לשלוש שנים, אלא אם כן תוך כדי בקרה באמצע קרה משהו וישנה אי שביעות רצון או דבר אחר מזכיין.

אתי אלוני: זכיין צריך לעמוד בתקן של רישוי עסקים וספציפית מקפידים איתו גם על המפרט של התזונה, מרכיבים, טריות בהתאם לכל הוראות המכרז שאתם מפרסמים.

אתי אלוני: זה לא אוטומטית, זה לא משהו שאותו זכיין חי עשר שנים באותה רשות ולכן עושים את זה וכל שלוש שנים פותחים למכרז חדש גם אם אתה מרוצה מאותו זכיין.

אתי אלוני: זה כדי גם לרענן וגם כדי לאפשר לעשות בחינה ובקרה לגבי הפיקוח.

אתי אלוני: ישנן שתי רמות פיקוח, גם של הנהלת בית הספר – ישנה בפירוש דרישה גם עלפי הוראות מנכ"ל, לבדוק מחירון, לבדוק רכיבים, לבדוק תפריט בהתאם לתנאי ההתקשרות.

אתי אלוני: הפיקוח השני נעשה על ידי פיקוח עירוני שמפעילה ה רשות שעשתה את ההתקשרות עם הזכיין.

אתי אלוני: יש פקחים סמויים, יש קונה סמוי שבא ורוכש ושואל וזה עומד לבחינה מתמדת.

אתי אלוני: חוזרים עם הממצאים, בודקים את תנאי החוזה ורואים אם הביקורת עמדה בתנאי ההתקשרות.

אהוד פלג: סליחה, את יכולה לפרט את הממצאים שהיו בשנה האחרונה?

אהוד פלג: תפסתם משהו, פעלתם נגד מישהו?

אתי אלוני: אין לי כרגע משהו שאני יכולה להגיד תחת היד שהבאתי איתי, אבל אני יודעת, אני בדקתי בשלוש רשויות ובשלוש הרשויות שאני בדקתי, ביניהן רעננה ומודיעין, הבדיקה היא בדיקה טובה, מיידית ולא נמצאו דברים שליליים.

אתי אלוני: אני אומרת ספציפית בשתי הרשויות שאני בדקתי.

אתי אלוני: אני רוצה כן לתת דוגמה, למשל בעיריית רעננה ההורים או הנהגת ההורים מעורבת יחד עם הנהלת בית הספר למשל בבניית התפריט המומלץ.

אתי אלוני: גם ההורים עצמם, כהנהגת הורים, מפקחים, הם עוברים, מגיעים לשם ושואלים למה זה כך ולמה זה כך.

אתי אלוני: התחלתי לדבר על הוטרינריה.

אתי אלוני: צריך לומר שבמספר לא קטן של רשויות הוטרינריה שנעשית על נושא ההזנה היא נעשית, ממש בדקתי את זה, כשמגיעה המשאית היא נבדקת בכניסה לעיר מבחינת המזון.

אתי אלוני: קיבלתי כרגע ממש עדכון מאחר והוטרינריה הוא לא תחום עיסוקי הישיר.

אתי אלוני: , הוטרינאריים ברשויות עושים איזו בדיקה שהיא בדיקה יזומה על ידם ללא איזו גביית אגרה.

אתי אלוני: אין חובה בחוק לעשות את זה ואנחנו בעד שתהייה חקיקה מסודרת לעשות בדיקה מסודרת עם וטרינר שנותן הוראה וחתימה שאכן שהמזון שנבדק ביום ג', הבשר או כל דבר אחר, עמד בכל התנאים.

אתי אלוני: אני יודעת שעלתה בעיה עם חלק מהספקים למשל על הבאת המזון בתנאים שלו.

אתי אלוני: המשאיות שמגיעות לא תמיד מגיעות עם הטמפרטורה הנכונה ולא לכולם יש את המכשור הראוי כדי שהמזון יגיע בטמפרטורה מסוימת ולשמורשהוא לא יתקלקל.

אתי אלוני: לעיתים הוא נוסע יותר מחמש דקות, כמו שאנחנו יודעים, וצריך לראות שהוא מגיע במצב הראוי לאכילה.

אתי אלוני: אני יודעת שזה אחד הדברים שהיו בו לא מעט תלונות.

זבולון אורלב: בפיקוח הוטרינרי למשל על מסעדות זה מכוח חוק?

זבולון אורלב: מישהו בקיא בזה.

זאב פיש: אני רק רוצה להעיר על הכניסה לעיר.

זאב פיש: הוטרינרים ברשות שעושים את בדיקה, זה לאו דווקא בהקשר לדיון של הוועדה כאן, זה מה שנקרא בדיקת משנה וזה על פי חוק וזה קיים.

זאב פיש: זה לא קשור בכלל לדבר זה.

זאב פיש: זה כולל בתוכו גם את הדברים האלה.

זאב פיש: נשים את הדברים על דיוקם – זה מה שנקרא 'בדיקת משנה' שכל וטרינר של הרשות עושה בכל ישוב וזה על פי חוק וזה ומוסדר ולא קשור - - -

זבולון אורלב: לא הבנתי כלום.

זבולון אורלב: מה זה בדיקת משנה?

זאב פיש: זהו סוג של בדיקה שעושים הוטרינרים של הרשות לגבי כל מזון מהחי שנכנס לרשות המקומית.

זאב פיש: זה על פי חוק ויש כזו בדיקה ללא קשר לנושא הזה.

זאב פיש: על כל המוזן מהחי שנכנס לתחום הרשות - - -

זבולון אורלב: הואיל ובהזנה, כמו שאני מבין, נותנים גם מזון מהחי, השאלה למה - - -

זאב פיש: וזה כולל בתוכו, כן.

זבולון אורלב: אם אתה אומר שזה מחויב על פי חוק, נשאלת השאלה למה הוטרינרים לא עושים את זה?

זאב פיש: עושים, גם הגברת אמרה שהיא עושה.

זבולון אורלב: בבדיקה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת בפעם הקודמת, עלה שלא עושים את זה בכל הרשויות.

זאב פיש: אמורים לעשות את זה.

זאב פיש: הוטרינרים של הרשות עושים את זה, אני חושב שגם השלטון המקומי אומר שעושים את זה.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: נלך כעת לפי בקשות לרשות דיבור, נעמה לוין ודורית אדלר מהמוקד לביטחון תזונתי.

דורית אדלר: הנושא הזה הוא כבד משקל.

דורית אדלר: צריך להבין, שאם למשל בארצות הברית מתים כל שנה כ- 5,000 איש מזיהומים הקשורים למזון, אז מאות אלפים מתים מאכילה של מזון מזיק.

דורית אדלר: זה לא משהו פשוט, קל מאוד לעשות את הביקורות התברואתיות כי הן בחוק, לוקחים דגימות וכדומה.

דורית אדלר: אני נמצאת בחלק גדול מהוועדות הקשורות לחקיקה בנושא של תזונה.

דורית אדלר: בולט מאוד היעדר של אנשי מקצוע בתוך העניין הזה.

דורית אדלר: כולם עושים ביקורות, אבל מי שאמון על הביקורות התזונתית זו קרן רש"י שהיא מעסיקה איזו דיאטנית.

דורית אדלר: קודם כל אני חושבת שהפיקוח התזונתי צריך להיות באמת במשרד הבריאות.

דורית אדלר: מה שמשרד הבריאות מוביל היום לדעתי זה דבר נכון, שחברות הקייטרינג תהיינה חייבות, כמו שיש הכשר על מזון יהיה הכשר תזונתי על מזון.

דורית אדלר: זאת אומרת שתהייה להן חובה להעסיק דיאטנית כי מי שלא נמצא על רצפת היצרן לא יודע מה שמים באוכל.

דורית אדלר: מפעלים היום יכולים להגיד שהם נתונים את המפרט הזה והזה ואנחנו לא יכולים לדעת את זה.

דורית אדלר: כשאני באה בתור דיאטנית לבית הספר, אני יכולה לדעת רק חלק מהדברים.

דורית אדלר: אין לי מושג כמה מלח יש שם, על זה אפשר לקחת בדיקה, אבל באופן עקרוני חייב להיות פיקוח בתוך חברות הקייטרינג, סוג של תו תזונתי.

דורית אדלר: לדעתי זה צריך להיות כחלק מהחוק.

דורית אדלר: חייבים שהפיקוח התזונתי יהיה על ידי דיאטנים, הוא לא יכול להיות שכל מיני גורמים הם האמונים על זה.

דורית אדלר: זה כמו שהוטרינר אמון לפקח על הנושא התברואתי, דיאטנית אמורה לפקח על הנושא התזונתי.

דורית אדלר: זה צריך להיות בכל רשות ולא משנה אם זה משרד הבריאות.

זבולון אורלב: הטענה שלהם, שהם לקחו את חברת מרמנת, כי - - -

דורית אדלר: כי היא מעסיקה דיאטנית, שהיא בעצם סוג של "עלה תאנה" בתוך הדבר הזה.

דורית אדלר: הדיאטנים הם אלה שצריכים להופיע.

דורית אדלר: קודם כל המחלקה לתזונה במשרד הבריאות צריכה להיות אמונה על הפיקוח הזה.

דורית אדלר: בכל מקרה בחוק, אם המדינה רוצה לחסוך קצת כסף, היא יכולה להטיל את זה בוודאות על חברות הקייטרינג ששם חייב להיות, כמו שחייב להיות טכנולוג מזון חייבת להיות דיאטנית שמאשרת את המזון הזה.

דורית אדלר: היא צריכה להיות במפעל יום-יום, לראות את חומרי הגלם שמגיעים, כמה שומן יש בהם, איזה סוג מזון.

דורית אדלר: אני אומרת לכם שאני נמצאת במרכז רפואי מוביל ולקח לי שנים לדעת מה יש בתוך המזון שנותנים לעובדים בהדסה.

דורית אדלר: היום יש שם מהפכה.

דורית אדלר: אנחנו דורשים בחקיקה, שיופיעו כמות קלוריות או הרכב תזונתי.

דורית אדלר: אני לא בטוחה שנכון כמות קלוריות בבתי ספר, אני לא בטוחה שזה חינוך נכון לתלמידים.

דורית אדלר: לא ניתן לכתוב את ההרכב התזונתי על מנות במסעדות אם הקייטרינג לא מבשל לפי עצי מוצר.

דורית אדלר: זאת אומרת, שזה מחייב אותנו בחקיקה גם להגדיר, זה חלק שצריך להגדיר .

דורית אדלר: משרד הבריאות טוב עושה וצריך לזרז את העניין הזה.

דורית אדלר: אני מאוד מתחברת למה שחברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא אמרה.

דורית אדלר: הנושא של הזנה הוא בהחלט נותן הרבה מאוד תוצרים מאוד בריאים לחברה במדינת ישראל.

דורית אדלר: צריך להבין שאי ביטחון תזונתי, תופעת ההשמנה דוהרת בקרב השכבות החלשות, כי המזון המזיק הוא יותר זול.

דורית אדלר: כאן מתקשר גם ההכרח.

דורית אדלר: הרי אתם נותנים עלות מקסימאלית לחברות הקייטרינג, אני מניחה.

חיים הלפרין: לא, יש מכרז.

דורית אדלר: כדי שחברת קייטרינג תזכה במכרז, היא או מרמה או נותנת - - -

חיים הלפרין: מה זאת אומרת "או מרמה"?

חיים הלפרין: היא לא מרמה, יש לה עניין לא לצאת מהפרויקט הזה.

חיים הלפרין: מי שמרמה עף החוצה.

דורית אדלר: אתה לא הבנת את מה שאני אומרת.

חיים הלפרין: לא.

חיים הלפרין: אני רק מבהיר את מה שאני הבנתי.

חיים הלפרין: אתה צודק, לקחתי את המילה חזרה וגם נכנסת לאמצע המשפט.

חיים הלפרין: באופן עקרוני, כדי לתת מזון, סל המזון ויש שעל זה מחקר, סל מזון לילד בשנת 2008 עלה 700-800 שקל לחודש, אי אפשר לתת בפחות מזה אם אתה מחלק את זה ל- 30 יום לילד ואתה מחלק את זה לארוחות, יש עלות של הפרודוקטים.

חיים הלפרין: אני אומרת משהו שמתקשר למשהו שהוא יותר רחב, לאי ביטחון תזונתי בכלל במדינת ישראל, אין דרך אחרת להחזרת סל מזון בסיסי בריא לפיקוח על מוצרים כדי לאפשר שגם ההזנה תהייה בריאה וגם שהאוכלוסייה בישראל ידה תהייה משגת את סל המזון הבריא.

זבולון אורלב: גברת אדלר, אני רוצה להפסיק אותך.

זבולון אורלב: משני הדיונים האלה עולה שיש מחלוקת במשרד, לצורך העניין משרד האוצר.

זבולון אורלב: הוא אומר שלא כל דבר המדינה צריכה לעשות באופן ישיר, הוא לא צריך לתת למשרד הבריאות עוד 30 מפקחים על מפעל ההזנה של משרד החינוך.

זבולון אורלב: יותר כדאי לשמור על גמישות ניהולית וכל המילים היפות.

זבולון אורלב: יש בשוק חברות שיש להן ידע מקצועי לא פחות מאשר העובדים שמר פיש יקבל אותם והם יכולים לעשות את הפיקוח.

זבולון אורלב: יש הנחיות של משרד הבריאות והם יבצעו את ההנחיות של משרד הבריאות.

זבולון אורלב: שכרו חברה שהיא חברה בינלאומית שמפקחת במפעלי הקייטרינג, שכרו עוד חברה אחת שבודקת את המזון שמגיע למוסדות החינוך גם בהיבט התברואתי וגם בהיבט התזונתי.

זבולון אורלב: מה רע בזה?

זבולון אורלב: אם מישהו שמע הזדהות שלי בשאלה, הוא טעה.

דורית אדלר: מה שאתה אומר זה בהחלט אפשרי, אבל אין שם כמעט פיקוח תזונתי וזאת בדיוק הנקודה, כי הם לוקחים איזו דיאטנית וזה לא - - -

זבולון אורלב: הם לקחו את המנהלת הקודמת של מחלקת התזונה במשרד הבריאות, מה הבעיה?

זבולון אורלב: הם לקחו את ראש הפקולטה לתזונה בפקולטה לחקלאות ברחובות.

זבולון אורלב: מה זה "הם לקחו איזו דיאטנית"?

זבולון אורלב: צאי מתוך נקודת הנחה, שהם לקחו את התזונאית הכי טובה במדינת ישראל.

דורית אדלר: אין שום בעיה, כל זמן שהדברים הללו יהיו בחקיקה.

זבולון אורלב: מה יהיה בחקיקה?

דורית אדלר: הדרישה שיהיה פיקוח בתוך חברות הקייטרינג, זה לא על חשבון משרד האוצר.

דורית אדלר: הפיקוח התזונתי הוא קריטי בתוך העניין הזה.

זבולון אורלב: אני רוצה להבין אותך.

זבולון אורלב: הם עושים מכרז והם אומרים 'תשמעו אני לא אחתום עם שום חברה, היא לא תזכה במכרז אלא אם היא מסכימה מרצון, בלי חוק, אם היא לא תסכים שיהיה פיקוח תזונתי במפעל הקייטרינג - היא לא תזכה במכרז.

דורית אדלר: אני אומרת שצריך להגדיר מהו הפיקוח התזונתי.

זבולון אורלב: שמשרד הבריאות יגדיר וזה יהיה חלק מהמכרז.

דורית אדלר: אני חושבת שזה דבר שהוא אפשרי.

דורית אדלר: בכל מקרה על כל חוק במדינת ישראל יש איזה פיקוח, אתה לא יכול להתנער מזה, פיקוח לוודא שהדבר נעשה.

דורית אדלר: אתה בא ואומר "החברה הפרטית תעשה את הפיקוח" נכון?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: על הקייטרינג.

דורית אדלר: על הקייטרינג.

זבולון אורלב: יש חברה פרטית שזכתה בקייטרינג ויש חברה פרטית שמפקחת עליה - - -

דורית אדלר: למה מדינת ישראל, לא עושה את אותו מהלך לגבי הנושא התברואתי?

זבולון אורלב: אין לי מושג, חבל שאמרת את זה כי אולי נתת רעיון למישהו עכשיו.

דורית אדלר: אני אגיד לך למה זה לא ילך, כי מדובר פה בדיני נפשות, לדעתי, ומדינת ישראל, אני לא אומרת שהיא חייבת צבא של מפקחים, אבל אני כן אומרת שמהות הפיקוח התזונתי חייב להיות מוגדר בחוק.

זבולון אורלב: את עובדת ב"הדסה"?

דורית אדלר: כן.

זבולון אורלב: "הדסה", זה שייך למדינה?

דורית אדלר: לא.

זבולון אורלב: דנים שם בדיני נפשות?

דורית אדלר: לחלוטין.

זבולון אורלב: את רואה שגם במקום שהוא לא המדינה דנים בדיני נפשות - - -

דורית אדלר: אבל "הדסה", דרך אגב רק להזכיר לכם שעכשיו זה 100 שנה ל"הדסה" עם הנרייטה סולד.

דורית אדלר: "הדסה" בנתה חלק גדול ממערכת הבריאות והעבירה את זה למדינה.

זבולון אורלב: לא משנה.

דורית אדלר: אני לא סותרת את מה שאתה אומר - - -

זבולון אורלב: קודם כל יש לי בן שהוא עובד ב"הדסה".

זבולון אורלב: שנית, לנכדתי גם קוראים הדס, אז אני מחובר להדסה וזה בסדר גמור.

זבולון אורלב: אבל לא זה העניין.

זבולון אורלב: להראות לך שלא כל דבר שהוא גם בפיקוח נפש נעשה ישירות.

זבולון אורלב: איך קורה שבדיקת תקינות רכבים, הטסט השנתי נעשה על ידי מכונים פרטיים ובא איזה אדם שמשרד התחבורה והוא חותם.

דורית אדלר: אני לא שוללת את מה שאתה אומר.

דורית אדלר: אני אומרת - - -

זבולון אורלב: לא שאני מסכים לזה.

זבולון אורלב: אני בכוונה רוצה לחדד את השאלה האם השיטה הזאת מבטיחה פיקוח ראוי על המזון?

דורית אדלר: אני אומרת, ההגדרה מהו פיקוח תזונתי ומי עושה אותו ואיך הוא נעשה חייבת להיות מוגדרת.

דורית אדלר: היא לא מספיק מוגדרת היום.

דורית אדלר: אני מנסה לשתף אתכם שאם אני נכנסת היום לחדר אוכל באיזה מקום, אני יכולה לדעת רק באופן חלקי מה יש במזון הזה.

דורית אדלר: אם אני לא נמצאת בתוך מפעל המזון ורואה ממה הם מייצרים את המזון אני לא יכולה לחתום על הדבר הזה.

דורית אדלר: שנית, מפעלי הקייטרינג יצטרכו לבשל על פי עצי מוצר, זאת אומרת כמות המלח תהייה חייבת להיות קבוע שם - - -

קריאה: את זה אפשר לקבוע בכללים מראש.

דורית אדלר: אני בהחלט אומרת.

דורית אדלר: רק צריך להבין שהפיקוח התזונתי צריך להיעשות על ידי אנשי מקצוע.

זבולון אורלב: דוקטור שטל רצית להוסיף?

זיוה שטל: רציתי להעיר ולחדד את הדברים.

זיוה שטל: אנחנו בכיוון כמו שאמרתי בהערתי הקודמת.

זיוה שטל: אנחנו בכיוון של דרישה מנהלית מחברות הקייטרינג לעשות את הפיקוח התזונתי כמו שהוצע כאן.

זבולון אורלב: בדרישה מנהלית הם חייבים לעמוד?

זיוה שטל: הם חייבים לעמוד בה ואנחנו נעשה את הבקרה שלנו, במסגרת הרישיון שהם מקבלים.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: משרד הרווחה.

זבולון אורלב: ראשית אני מודה למוטי וינטר שהגיע למרות שבשיחה המוקדמת שלי אמרתי שמספיק שתגיע התזונאית הראשית, יש לכם כזה תפקיד?

זבולון אורלב: הואיל וילדים אוכלים לא רק במערכת החינוך אלא גם במערכת הרווחה רצינו לדעת מה קורה במערכות האלה.

זבולון אורלב: אני מניח שילדים שנמצאים במערכות הרווחה הם באמת הילדים שזאת ארוחתם החמה היחידה, כנראה באחוזים הרבה יותר גבוהים מאשר אלה שאוכלים במערכת החינוך הרגילה.

מוטי וינטר: למשרד שלנו יש יחידה, שמעסיקה שלושים תזונאים.

זבולון אורלב: שלושים בתקן המשרד?

מוטי וינטר: חלקם בתקן, חלקם במיקור חוץ.

מוטי וינטר: אנחנו נותנים שירות לכל המערכות החוץ-ביתיות שלנו לילדים, מפגרים, שיקום, אוטיסטים וזקנים.

מוטי וינטר: כלומר במסגרות החוץ-ביתיות המערך מכוסה כולו.

מוטי וינטר: בעשור האחרון התקדמנו במידה רבה.

מוטי וינטר: קבענו סטנדרטים, קבעו כלים לפיקוח ובעצם הטמענו את הפיקוח התזונתי בתוך המערך.

מוטי וינטר: שיטת הרף שלנו הוא מכון ברוקדייל.

מוטי וינטר: זאת השיטה שבה אנחנו פקחים על המערכת החוץ-ביתית שלנו.

מוטי וינטר: הטמענו גם את הנושא התזונתי.

זבולון אורלב: איפה משרד הבריאות כאן בכל הנושא הזה?

זבולון אורלב: האם משרד החינוך בא ואומר "יש הנחיות של משרד הבריאות, אני הופך את זה לחלק מהמכרז"?

עין-דר בראון קרני: כל אנחנו עובדים לפי תקנות וההנחיות של משרד הבריאות.

עין-דר בראון קרני: בשביל לקבל רישוי הוא חייב פיקוח, אישור וחוות דעת של משרד הבריאות.

עין-דר בראון קרני: פיקוח תברואתי נעשה על ידי משרד הבריאות ופיקוח תזונתי נעשה על ידי תזונאיות שעובדות בשביל משרד הרווחה.

זבולון אורלב: רישוי, זה לגבי שאלת התברואה.

זבולון אורלב: לגבי הנושא התזונתי, משרד הבריאות מנותק, אלא אתם אומרים שיש הנחיות בכתב ואתם עובדים על פי ההנחיות שלהם שבכתב.

זבולון אורלב: זה מה שאת אומרת?

עין-דר בראון קרני: ההנחיות הן הנחיות ויש לנו שיתוף פעולה יפה עם המחלקה לתזונה של משרד הבריאות ואין בעצם מחלוקת פה.

עין-דר בראון קרני: זה לא שכל אחד מושך למקום אחר.

עין-דר בראון קרני: האינטרס הוא אותו אינטרס והקו הוא אותו קו.

זבולון אורלב: למה כשצריכים רופא במעון, לוקחים רופא ממשרד הבריאות וכשצריכים תזונאי, המשרד פתאום מתמחה בתזונאי?

זבולון אורלב: למה לא לוקחים את התזונאי - - -

מוטי וינטר: אבל זה לא נכון.

מוטי וינטר: אנחנו מעסיקים רופאים, מעסיקים פסיכיאטרים.

מוטי וינטר: הלוואי וזה היה נכון.

מוטי וינטר: שנים אנחנו מתחננים לזה ללא הצלחה.

מוטי וינטר: המערכת שלנו מעסיקה אחיות ורופאים ומה שצריך.

מוטי וינטר: נוסף לכך הם נהנים מארוחה חמה גם עשרת אלפים ילדים ומתבגרים במועדוניות בארץ פיקוח של הרשויות המקומיות ובפיקוח חלקי שלנו.

מוטי וינטר: כמובן ב- 12 אלף במוענות יום ומשפחתונים הפיקוח על המעונות נעשה בעיקרו של דבר על ידי התמ"ת.

מוטי וינטר: יש לנו עוד מסגרות יום שהן כללות במספר הזה, מעטות.

זבולון אורלב: מה קורה שם עם התזונה, האם התזונאית הראשית יודעת מה קורה שם?

מוטי וינטר: עדיין לא הגענו לפיקוח על התזונה במערכות הללו.

מוטי וינטר: אנחנו כרגע בשלבים ראשונים של בניית סטנדרטים בנושא הזה.

מוטי וינטר: האחריות שם היא של הרשויות המקומיות.

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: על האחריות אני לא מסכים איתך.

זבולון אורלב: האחריות היא על שר הרווחה, הוא שולח את הילדים, הוא מממן, הוא מפקח.

זבולון אורלב: האחריות היא עליכם.

זבולון אורלב: מי מממן את זה?

מוטי וינטר: האחריות העיקרית שלנו היא על החוץ-ביתי ולכן שם ניתן עיקר הפיקוח שלנו.

מוטי וינטר: מבחינת סדרי עדיפויות, כמו שציינת כבוד היושב ראש לפני דקות אחדות, משרדים לא יכולים להקצות כוח אדם כל כך רב בנושא הזה ולכן הם עושים סדרי עדיפויות, אנחנו גם עושים ומתקדמים כל הזמן.

מוטי וינטר: לפני עשר שנים לא היה פיקוח תזונה בחלק גדול מהמסגרות החוץ-ביתיות שלנו.

זבולון אורלב: אני מסכים איתך ואני שמח שהתודעה למזון בריא רק הולכת ומתרחבת, אבל לדעתי צריכים בסופו של דבר גם לכסות את הסוגיה של המערכות שלא מכוסות היום.

זיוה שטל: האחראית על מעונות היום והצהרונים במשרד התמ"ת קיבלה את ההנחיות לתזונה של משרד הבריאות והיא משתדלת ועובדת לפיהן.

זיוה שטל: בכך היא מזמינה את האוכל שיעמד בהתאם להנחיות.

זבולון אורלב: מי מפקח, מי עושה בדיקות מדגמיות?

זיוה שטל: מי שמזמין את האוכל.

זבולון אורלב: אהוד פלג, מנכ"ל המועצה הישראלית לצרכנות בבקשה.

אהוד פלג: תודה כבוד היושב ראש.

זבולון אורלב: על הברזיות כמו ששמעת אין תשובה.

אהוד פלג: מיד אני אתייחס לזה.

אהוד פלג: אני רוצה קודם לחזק את דברי חברתי מהמוקד לביטחון תזונתי, ולהתייחס לשאלה שלך למה הנושא של פיקוח על תזונה לא צריך להישאר בתוך החברות.

אהוד פלג: אנחנו פה מדברים על פיקוח.

אהוד פלג: כשמפריטים פיקוח ועוד מכפיפים אותו לבעל האינטרס שדואג באופן טבעי גם לעסק שלו, יש בזה קצת בעייתיות.

אהוד פלג: לכן ככל שמדובר על נושאים בריאותיים הפיקוח צריך להיות או מנותק או שלטוני.

אהוד פלג: זאת אומרת שלא יכול להיות שהחברה שהיא מספקת את המזון היא זאת שתפקח עליו.

זבולון אורלב: היא זאת ששכרה חברת משנה, כדי שתעשה את הפיקוח - - -

אהוד פלג: לא היא צריכה לשכור את חברת המשנה, המשרד, אם המשרד לא יכול לעשות את הדברים בעצמו הוא זה שצריך לשכור את האנשים שיהיו מחויבים אליו.

אהוד פלג: ברשותך, אני מבקש להתייחס לנושאים פה ובראשם תזכיר החוק.

אהוד פלג: קודם כל אני רוצה לברך על כך שסוף סוף נושא שנפל בין הכיסאות, לפחות במספר השנים האחרונות ואני זוכר שהוועדה בראשותך מימי וועדת החינוך ובהמשך הוועדה הזאת עוסקת בו.

אהוד פלג: יש עכשיו תזכיר חוק שקובע סוף סוף שהאחריות היא על משרד החינוך.

אהוד פלג: אני חושב שהקביעה הזאת היא נכונה משום שכל הזמן צרמה מאוד העובדה שמנהל בית הספר אחראי על כל דבר שקורה בבית הספר חוץ מבריאות התלמידים בתחום של המזון.

אהוד פלג: על אחת כמה וכמה שקיים חוזר מנכ"ל שההוראות שלו מחייבות את מנהל בית הספר, אבל בעניין הזה לא נוגעים.

אהוד פלג: כאן יקבע התזכיר שהמנהל אחראי.

אהוד פלג: אני רוצה לשאול שני דברים.

אהוד פלג: האחד, כפי שאנחנו יודעים במקומותינו מלאכת החקיקה אורכת זמן רב.

אהוד פלג: אם כבר העיקרון נקבע והוא העיקרון הרצוי גם לטעמנו, מדוע לא להחיל מיד מצב שיסיים את העדר הפיקוח שיש היום?

אהוד פלג: צר לי שחברתי מהשלטון המקומי יצאה, אני מבין שהיא הייתה צריכה לצאת, אבל הפיקוח שהיא תיארה, אני מרשה לעצמי קצת להטיל ספק ביעילותו ובאפקטיביות שלו.

אהוד פלג: אנחנו יודעים שסוגי המזון האלה ממשיכים להימכר, חוזר המנכ"ל לא בוטל למיטב ידיעתו ולכן המצב ממשיך להיות בעייתי ועלול להיות כזה עוד זמן רב עד שהחוק יעבור.

זבולון אורלב: הבעיה זו הסמכות, זאת כל הבעיה כי היום למנהלי בית הספר אין סמכות בעניין זה.

זבולון אורלב: מטילים עליו אחריות ולא נותנים לו סמכות.

אהוד פלג: אז אני מבקש להזכיר את ההצעה שלנו מהישיבה הקודמת שהמנהל יהיה אחראי על מה שקורה בבית הספר ברמת הדיווח.

אהוד פלג: כך גם נאמר כאן.

אהוד פלג: אם יש מזנון בבית הספר שיבדוק ומאוד פשוט לבדוק מה התפריט של המזנון הזה ואז הוא ידווח לשני מוקדים: למפקחת על הבריאות במשרד החינוך או לחראי הפיקוח בכלל ולרשות המקומית.

אהוד פלג: הרשות המקומית תצטרך לעשות את חלקה על פי תנאי הזיכיון, הם מצהירים כבר היום שהתנאי בזיכיון זה לפעול על פי הנחיות חוזר מנכ"ל, שהרשות תפעל כנגד אותו מזנון.

אהוד פלג: אני לא שמעתי תשובה לשאלה שלי מה מצאתם ונגד מי פעלתם ולכן אני מרשה לעצמי קצת לפקפק ביעילות של ההסדר הקיים.

אהוד פלג: ההסדר שאנחנו מציעים יגרום לכל אחד לעסוק במה שהוא יכול לעסוק ומוסמך לעסוק וביחד לחבור כדי לסיים את המצב הבעייתי הזה.

אהוד פלג: צר לי לומר, שסטו כאן מאותו היגיון שבבסיס תזכיר החוק המטיל את האחריות למה שקורה בבית הספר על בית הספר.

אהוד פלג: יש כאן ברזיות שהילדים שותים מהן מים.

אהוד פלג: אנחנו הצגנו בחודש יוני בפני הוועדה הזאת ממצא מאוד מאוד בעייתי, אנשי מקצוע אמרו שהם לא היו נותנים לילדים שלהם לשתות מהמים האלה.

אהוד פלג: ביקשתי אז שינצלו את החופש הגדול, שלא קוצר, כדי לטפל בבעיה הזו.

אהוד פלג: כעת אני מבין שמשרד החינוך לא יודע בכלל אם זה נעשה או מה נעשה.

אהוד פלג: קודם כל אפילו ברמת ההתעניינות אני מוצא טעם לפגם שמשרד החינוך אפילו לא יודע לתת פה תשובה גם אם הנושא הועבר על פי החלטת הוועדה למשרד הבריאות.

אהוד פלג: שנית לא שמעתי ממשרד הבריאות מה נעשה ובאמצע נופלים הילדים שלנו עם המים שהיו, לדעתי, במצבם ביוני 2011.

אהוד פלג: בזה אני רואה דבר מאוד מאוד לקוי.

אהוד פלג: אציין כאן, שוב צר לי להיות זה שמקלקל את השמחה, אבל במעט המשאבים שבידנו אנחנו מדי פעם עושים דברים שלא אנחנו צריכים לעשות אותם.

אהוד פלג: בנובמבר 2011 אנחנו יחד עם ערוץ 10 דגמנו דגימות מתוך הארוחות של מפעל ההזנה.

אהוד פלג: הממצאים בהחלט פערו מקום לדאגה, אני מדבר בלשון המעטה.

אהוד פלג: אני רוצה דווקא להסתמך על מרכז המחקר והמידע של הכנסת ועל הדוח שלו שמציין שבדגימות שהם עשו "במפעל ההזנה 23% מהמנות נמצאו בטמפרטורה הלא תקינה וב- 24% מהמנות עלו ממצאים חריגים בבדיקות מעבדה".

אהוד פלג: רבותי זה רבע מכמות המנות.

אהוד פלג: איך אנחנו יכולים כאן לקיים דיון על מי מנוחות כשרבע מהמנות לא עומדות בקריטריונים?

אהוד פלג: לדברים האלה אני לא קיבלתי או לא שמעתי תשובות.

אהוד פלג: אני אסתפק בזה.

אהוד פלג: תודה.

זבולון אורלב: חיים, איפה חל שיפור בפיקוח על המזון שמגיע לבית הספר לאור הממצאים שנחשפו בפעם הקודמת?

חיים הלפרין: בפעם הקודמת הערנו שהמדגם הזה הוא לא מדגם, זאת הייתה הערה חשובה ולכן להגיד עכשיו שזה 25% מכמות המנות נראה לי שזה סוג של הסטה למקום הלא נכון.

חיים הלפרין: המדגם או הבדיקה שנעשתה נערכה בקבוצה לא מדגימה ולכן להגיד שזה 25% נראה לי לא נכון.

חיים הלפרין: אני מבקש לומר עוד משפט לגבי הברזיות שהופך להיות פה אישו מרכזי, כידוע המים בבתי הספר, כבוד היושב ראש מכיר את זה מצוין, הם באחריות הרשות המקומית שלה הבעלות על בתי הספר.

חיים הלפרין: משרד החינוך מעביר תקציב לשיפוצים לרשויות המקומיות והן צריכות לבצע את השיפוצים הנדרשים.

חיים הלפרין: לכן להגיד שמשרד החינוך עכשיו יתקן את הברזיות זה נראה לי משפט בעייתי, אבל אני מניח שזה בגלל הרצון שיהיו מים טובים לילדים וזה בסדר בעיני.

חיים הלפרין: הדבר האחרון שאני רוצה לומר בהקשר הזה הוא שהבדיקות שאנחנו עושים גם השנה הזאת, ספטמבר-דצמבר, גם מבחינת "Bio-Lab" שעושה אותן וגם מבחינת "מרמנת" שעושה את הבדיקות כפי שאמרתי, בדיקות בקצה, מראות שיפור משמעותי מאוד.

חיים הלפרין: אנחנו יודעים בדיוק איפה מוקדי הבעיות ואני כבר יכול לומר אותן בקול למרות שזה כאילו לא נחמד.

חיים הלפרין: יש שלנו בעיה בירקות הטריים – אנחנו לא מצליחים לשמר את הרמה שמשרד הבריאות דורש ובצדק, שהם יגיעו בטמפרטורה יחסית נמוכה.

חיים הלפרין: יש לנו פתרון לזה, רק שהוא לוקח זמן כי אנחנו נותנים קודם מענה לירקות.

זבולון אורלב: יש נתונים לגבי השיפור?

זבולון אורלב: או שזו אמירה כללית?

חיים הלפרין: יש נתונים עובדתיים לגבי השיפור.

חיים הלפרין: מתוך 491 בדיקות שנעשו, זה דוגם בערך 13 אלף בבתי הספר והגנים, נכון לספטמבר.

חיים הלפרין: עדיין אין לי את העיבוד המלא ביחס לבדיקות אחרות שעושים ולכן לא הבאתי את זה לוועדה כנתון שאפשר להציג לכולם.

חיים הלפרין: למשל בנוגע לשאלה 'האם ריח האוכל' שהוא אינדיקציה של מי שנמצא בקצה, 'האם הריח של האוכל טוב' כלומר אין שום חשש – ב- 100% לא הייתה שום בעיה.

חיים הלפרין: 'האם האוכל חם?

חיים הלפרין: ' – מתוך 491, 488 אמרו שהוא חם.

חיים הלפרין: אריזה שלמה, אריזה נקייה וכל הדברים האלה.

חיים הלפרין: בנוגע לבדיקות בקטריאליות, מיקרו-ביולוגיות – מתוך 21 בדיקות רק אחת הייתה לא תקינה במונחים - - -

זבולון אורלב: רק 21 בדיקות היו בכל הארץ?

חיים הלפרין: כשחברת "מרמנת, עושה את הבדיקה היא עושה על כמה רכיבים, חלק אחד – טעם האוכל, חלק שני – איכות האוכל והגעתו בזמן וכדומה ויש גם רכיב של בדיקה מיקרו-ביולוגית.

חיים הלפרין: 21 האלה בחודש נובמבר מראות שבסך הכל מתוך 21 בדיקות רק אחת לא הייתה תקינה.

זבולון אורלב: "מרמנת" מועסקת במישרין על ידי המשרד?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: למה חברת "Bio-Lab" לא מועסקת ישירות על ידי המשרד?

חיים הלפרין: כי אנחנו חשבנו - - -

זבולון אורלב: לכאורה יש כאן ניגוד עניינים כמו שהעירו כאן.

חיים הלפרין: ממש לא.

חיים הלפרין: ההערה הזאת בעיניי ממש לא מקובלת.

חיים הלפרין: אני אסביר.

חיים הלפרין: קרן רש"י כזכיין לא מספק אוכל.

חיים הלפרין: קרן רש"י כזכיין דואג ש- 42 חברות הקייטרינג שמקבלות את אישורו של משרד הבריאות, תיתנה מענה ל- 150 אלף ילדים.

חיים הלפרין: האינטרס של קרן רש"י כזכיין של המשרד, בוא נניח שזה לא קרן רש"י אלא חברת ניהול רגילה, האינטרס שלה הוא ראשית שלא תהיינה תלונות ושנית כמובן, שהאוכל יגיע במיטבו לילדים.

חיים הלפרין: זרוע אחת מוודה, קרן רש"י מעסיקה שש תזונאיות ולכן חלק מההערות שנאמרו כאן נאמרו מחוסר בקיאות בתהליך הזה, שש תזונאיות שמבקרות את התפריט שכל קייטרינג לפני שהוא יוצא מהמפעל.

חיים הלפרין: ברמה של חומרי הגלם יש רשימת מק"טים סגורה שרק מתוכה הקייטרינג יכול לבחור, הוא לא יכול להביא את העוף של "האחים יעקב" שגרים לידו.

חיים הלפרין: יש מק"טים סגורים, שניצל הוא יכול לקנות רק את השניצל הזה והזה, קוביות עוף שעונות לקריטריונים של משרד הבריאות שצריך 100 גרם בגיל הזה ו- 120 גרם בגיל הזה.

חיים הלפרין: הוא יודע רק מק"טים מסוימים לקנות - - -

זבולון אורלב: מהו האינטרס הראשי של קרן רש"י?

זבולון אורלב: יש לי הערכה מלאה לקרן רש"י ולמנכ"ל שעומד בראשו, אבל כארגון האינטרס שלו זה לעמוד בהסכם של משרד החינוך ולספק כל יום 145 אלף מנות, זה האינטרס הבסיסי שלו.

זבולון אורלב: אם כל יום שני וחמישי תהייה תקלה ויהיו חסרים עשרת אלפים מנות בגלל שלא היה מספיק חם ובזה חסר מלח או יש עודף מלח, יגידו לו 'שמע אתה זכיין לא רציני'.

זבולון אורלב: האינטרס שלו זה לספק כל יום את האוכל – זה האינטרס שלו.

זבולון אורלב: לכן כשבאה חברת "Bio-Lab" ואומרת 'אני הולכת לפסול 5,000 מנות' הוא אומר 'אני הולך לפסול אותך'.

חיים הלפרין: לא.

חיים הלפרין: לא.

חיים הלפרין: זה בדיוק כמו שמשרד הבריאות עלול להגיד ש"הדסה" יש לה אינטרס לתת אוכל לאנשי "הדסה" ולכן - - -

זבולון אורלב: "הדסה" יש אינטרס לא לשחרר חולים ושהמחלקות תהיינה מלאות.

זבולון אורלב: על כל יום אשפוז היא מקבלת כסף.

זבולון אורלב: בהחלט יש כזאת בעיה.

זבולון אורלב: אגב, גם לבתי חולים ממשלתיים כי גם הם מתוקצבים אותו דבר, זו לא רק בעיה של "הדסה".

חיים הלפרין: אדוני היושב ראש, מבחן המציאות מראה שבגלל שהשוק של 42 ספקים מאפשר להגיד לספק אחד 'אני מוציא אותך מהמאגר ואני נותן לספק אחר לספק את המנות האלה'.

חיים הלפרין: זה נכון שהאינטרס של קרן רש"י כביכול לספק, נניח לצורך העניין שזה לא קרן רש"י אלא "מרמנת" לצורך העניין, בהנחה שזה זכיין שהוא חברת ניהול שיש לו אינטרס להרוויח, היכולת שלו, זה נעשה יחד איתנו ולא כדבר בפני עצמו, להגיד לספק 'לא עמדת בכללים אתה יוצא החוצה' זו יכולת שלא פוגעת ביכולת לספק גם 150 אלף מנות.

קריאה: נכון וזה בדיוק מה שאתה אומר.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: בבקשה גברתי מיכל כהן מהמוקד לביטחון תזונתי.

זבולון אורלב: חשבתי שאחת תייצג אותי.

מיכל כהן: יש את נעמה ואותי, לא נדבר הרבה זמן.

מיכל כהן: אנחנו מגיעים מבאר שבע אז אנחנו מבקשים לאפשר לנו.

זבולון אורלב: מקובל כשיש ארגון, אחד מדבר בשמו.

זבולון אורלב: בבקשה.

מיכל כהן: אני דוברת של המוקד לביטחון תזונתי.

מיכל כהן: אנחנו מכירים מהאוניברסיטה הפתוחה.

זבולון אורלב: כעת זה יחסי ציבור של המוקד?

מיכל כהן: אני אספר וגם יחסי ציבור, למה לא?

מיכל כהן: זה ארגון של מתנדבים ואני חושבת שמגיע לו קרדיט.

מיכל כהן: אני אגיד בקצרה וגם אקריא מהכתוב.

מיכל כהן: אני הדוברת של המוקד לביטחון תזונתי ולמאבק ברעב.

מיכל כהן: המוקד לביטחון תזונתי הינו עמותה שהוקמה בשנת 2006 על ידי סטודנטים ארציים מאוניברסיטת בן גוריון, פעילים ואזרחים בדרום.

מיכל כהן: במטרה לקדם את האחריות המדינה להחזרת הביטחון התזונתי לתושבי ישראל.

מיכל כהן: כידוע בשנת 2009 פרסם מבקר מדינה דוח מקיף בנושא 'יישום חוק הארוחה היומית'.

מיכל כהן: הדוח העלה לא מעט פגמים ביניהן נמצאו ליקויים חמורים בהרכב המזון, הובלתו, אחסונו, כמותו ואופן הגשתו והפינוי שלו.

מיכל כהן: המצב לא השתנה שינוי של ממש מאז פורסם דוח המבקר והליקויים - - -

זבולון אורלב: גברת כהן, היית בדיון הקודם ביוני?

זבולון אורלב: אנחנו לא רוצים לחזור.

זבולון אורלב: יש לי בקשה, אני מאוד אדם ליבראלי, אבל זה ממש לא לעניין עכשיו, ממש לא לעניין.

זבולון אורלב: את כל זה כבר לעסנו בדיון הקודם ביוני.

זבולון אורלב: זה דיון מעקב עכשיו.

זבולון אורלב: אם יש לך משהו להשתלב בדיון שנעשה כאן ולתרום אני מוכן לשמוע אותך.

מיכל כהן: גם משנת 2009 לא קרה כלום, אני לא יודעת מה קרה בישיבה ביוני, אבל אנחנו לא רואים שעדיין יש משהו בו התקדמנו לפיקוח על המזון, איכות המזון, המרכיבים התזונתיים הנכונים.

מיכל כהן: עדיין אנחנו לא רואים את זה היום.

זבולון אורלב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: נעמה מה המקצוע שלך?

נעמה לוין: אני עובדת סוציאלית במוקד לביטחון תזונתי.

נעמה לוין: לדעתי מה שמיכל התחילה להגיד זה מאוד רלוונטי כי בעצם עושים מעקב, אבל דברים לא משתנים פה במהלך שש השנים מאז התחיל 'חוק ההזנה' - - -

זבולון אורלב: אומר לך מר חיים הלפרין עובדות אחרות.

זבולון אורלב: יש לך חוץ מסיסמאות גם עובדות לומר?

זבולון אורלב: בבקשה.

נעמה לוין: כן.

נעמה לוין: אם מסתכלים על המסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שיצא לקראת הדיון הזה, הוא אומר כאן חד וחלק - - -

זבולון אורלב: הוא יצא לקראת הדיון הקודם ביוני.

נעמה לוין: לפי הנתונים שאני קיבלתי נאמר לי שזה יהיה גם רלוונטי לדיון הזה.

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: לא גברתי, אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם.

זבולון אורלב: אני גם ראש השדולה לקידום החברה האזרחית כאן בכנסת.

זבולון אורלב: אני מאוד מעריך ארגונים ציבוריים וארגונים וולונטריים, בוועדות שאני מנהל יש להם כר נרחב של פעולה, יש הטוענים שיותר מדי, אבל צריך לבוא קצת מוכנים לדיון.

זבולון אורלב: הנייר הזה הוא היה נייר של יוני ועכשיו אנחנו בדיון מעקב.

זבולון אורלב: היה אז דיון ארוך, לדעתי הוא גם משודר אם איני טועה, זה גם דיון נוקב ולא פשוט.

זבולון אורלב: בסופו יצאו מסקנות ולכן היום אנחנו עובדים על פי מתכון מה היה אז ומה קיים היום.

זבולון אורלב: זה הדיון שלנו.

נעמה לוין: ברשותך, גם באתר הכנסת וגם שיחות שקיימתי לקראת הדיון הזה נאמר לי במפורש שזה חומר רקע גם לדיון הזה, זה גם הופיע באתר הכנסת.

נעמה לוין: נכון, הוא חומר רקע, אבל הוא לא הנתונים.

נעמה לוין: אני מנסה להגיד שדברים לא השתנו ומראים כאן חד וחלק שכמו שאומרים שקרן רש"י עושה פיקוח זה פיקוח תברואתי ולא פיקוח תזונתי.

נעמה לוין: גם דוח מבקר המדינה והמסמך של מרכז מחקר ומידע של להכנסת אומר שלא נעשה שינוי של ממש משנת 2009.

זבולון אורלב: נכון.

נעמה לוין: זאת השאלה שאני מנסה לעלות כאן, עד כמה באמת חשובה לנו בריאותם של ילדנו.

נעמה לוין: גם בסיכום הישיבה הקודמת נכתב "לקראת שנת הלימודים יעשה דיון המשך מעקב".

נעמה לוין: אני מבינה שהדיון הבא הוא רק הדיון שמתקיים עכשיו.

נעמה לוין: אני שואלת עד כמה אנחנו באמת עושים צעדים של ממש לקדם את הנושא הזה ולא רק להתעדכן ולעבור מוועדה לוועדה?

נעמה לוין: זו שאלתי ואני מחזקת את דבריו של - - -

זבולון אורלב: אני מבין שאת מציעה להחליף את יושב ראש הוועדה.

נעמה לוין: לא אמרתי את זה, אני רק אמרתי שאני מרגישה שהנתונים חמורים.

נעמה לוין: דוח המוסד לביטוח לאומי, אני רק אוסיף משפט, דוח המוסד לביטוח לאומי שיצא בנובמבר 2011 הראה שהמצב של חוסר ביטחון תזונתי רק הולך ומחמיר בישראל ואנחנו צריכים לתת את הדין ולא רק לדון על זה בוועדה.

זבולון אורלב: בגלל כל הדברים הנכונים שאמרת אנחנו מקיימים את הדיון הזה.

זבולון אורלב: משתדלים בכל דיון לתרום את תרומתנו וכמו שאת יודעת הכנסת היא לא הרשות המבצעת אלא הרשות המפקחת ותובעת דין וחשבון, תובעת שקיפות של נתונים והיא יכולה ליזום הצעות חוק וכדומה.

זבולון אורלב: את התפקיד הזה אנחנו משתדלים למלא בנאמנות.

זבולון אורלב: בבקשה, מוריה חיה אהרוני, נציגת מועצת התלמידים בבקשה.

מוריה אהרוני: שלום לכולם.

מוריה אהרוני: אני נציגת מועצת התלמידים והנוער הארצית, אני תלמידת כיתה יא' אולפנת נווה-רוחמה בקריית יובל.

מוריה אהרוני: לצערנו ולדעת המועצה, הפיקוח על התזונה בבתי הספר אינו מספיק ועדיין קיימים הרבה קפיטריות בבתי ספר בהן מגישים אוכל מאוד לא בריא ומשמין.

מוריה אהרוני: ישנם הרבה תלמידים שאוכלים את האוכל הזה באופן קבוע יום-יום – זה מה שהם אוכלים.

מוריה אהרוני: אני מאמינה שבעזרת מועצת התלמידים והנוער הבית ספרית ניתן להגיע לתוצאות מרביות.

מוריה אהרוני: אנחנו נשתף את התלמידים שהשתתפותם מאוד הכרחית כי התלמידים הם אלה שקונים את האוכל ועליהם אנחנו מדברים.

מוריה אהרוני: מועצת התלמידים והנוער הארצית תשמח לקחת את זה על עצמה.

מוריה אהרוני: כאמור נשתף את המועצות הבית ספריות והמועצות המחוזיות ונדבר איתן בגובה העיניים.

מוריה אהרוני: חשוב מאוד שידברו בבתי הספר עם התלמידים על התזונה שצריך לאכול בריא.

מוריה אהרוני: להסביר לתלמידים שמזון משמין אינו בריא.

מוריה אהרוני: אנחנו הגוף המארגן את המועצות הבית ספריות נוכל לקחת את זה על עצמנו.

זבולון אורלב: תודה רבה מוריה.

זבולון אורלב: יש לכם קפטריה בבית הספר?

מוריה אהרוני: אין, יש לנו ברזיות.

מוריה אהרוני: לדעתי לא ממש - - -

זבולון אורלב: איפה התלמידות קונות אוכל?

מוריה אהרוני: יש לנו מכולת ליד בית הספר.

זבולון אורלב: אין אצלכם "חמגשיות" וכל זה, אין ארוחת צהריים מסודרת?

מוריה אהרוני: הייתה.

מוריה אהרוני: בבית הספר שלנו ניסו לעשות בשנה שעברה "חמגשיות", אני אישית וכל חברותיי נגעלנו מהאוכל.

מוריה אהרוני: ראינו את האוכל, אני אישית ולא מועצת התלמידים והנוער הארצית, לא אהבתי וחברותיי לא אהבנו את האוכל אז ויתרו על זה.

זבולון אורלב: למה, מה היה שם?

מוריה אהרוני: זה היה לא טעים.

מוריה אהרוני: גם בבית הספר הקודם שלמדתי בו היה אוכל ואני לא נגשתי לשם.

זבולון אורלב: מיהו בית הספר הקודם?

מוריה אהרוני: "צבי אומניות" בשכונת רמת אשכול.

מוריה אהרוני: גם שם הייתה ארוחת צהריים, אני שילמתי ולא אכלתי - - -

זבולון אורלב: "חמגשיות" או בישלו במטבח מקומי?

מוריה אהרוני: הביאו אוכל וכל מיני דברים שכל אחד בא ולוקח, אני לא אהבתי את זה.

זבולון אורלב: והחברות שלך?

מוריה אהרוני: חלק כן.

מוריה אהרוני: בעיקרון, הרוב כן קנו ומעטות לא קנו.

זבולון אורלב: מה עושים באולפנא כשלומדים מהבוקר עד אחר הצהריים, לא אוכלים?

מוריה אהרוני: לי באמת מאוד קשה.

מוריה אהרוני: בבוקר אני צריכה להכין אוכל עד השעה 17:00-18:00, סנדוויצ'ים ודברים כאלה.

זבולון אורלב: את לוקחת כל יום מהבית?

מוריה אהרוני: לרוב אנחנו מגיעות עם מנות חמות או קופסאות שימורים.

זבולון אורלב: זה לא אוכל תעשייתי?

קריאה: יש לכן מיקרוגל שניתן לחמם?

מוריה אהרוני: היה לנו מיקרוגל שנשבר.

מוריה אהרוני: לפעמים אנחנו מביאות שניצלים בתוך "חמגשית" ומחממות אותם במיקרוגל של חדר המורות, מביאות שניצלים עם אורז ואוכלות.

זבולון אורלב: זה לא שהנוער היום קצת יותר מפונק?

זבולון אורלב: אומרים שבצבא האוכל משתפר.

קריאה: רואים את בעיית ההשמנה של צה"ל.

אתי בנימין: הבן שלי לא אוכל בצבא, כשהוא נשאר בבסיס בשבת, אני מכינה לו את הכל.

מוריה אהרוני: מועצת התלמידים והנוער הארצית חושבת, שכדאי להכניס לתודעת התלמידים לאכול, אוכל בריא, אולי הם לא יודעים את זה.

נעמה לוין: זה לא מספיק בתודעה.

נעמה לוין: צריך שהמדינה תאפשר לך להתפרנס בכבוד.

נעמה לוין: אנשים לא יכולים להתפרנס בכבוד ובשביל לחיות מכל אבות המזון ואת מה שצריך, זה ה- Issue כאן.

נעמה לוין: אני מתנצלת, אבל זה Issue רציני.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: אתי בנימין, בבקשה.

אתי בנימין: תודה.

אתי בנימין: אני רוצה להצטרף לדברים של התלמידה שאמרה כאן שאין מספיק פיקוח על מה שקורה במזנוני בית הספר.

אתי בנימין: אני משוחחת כל הזמן עם תלמידים, אני מבקרת בבתי ספר.

אתי בנימין: אני רוצה לספר לכם סיפור קצר אחד ששמעתי רק לפני שבוע.

אתי בנימין: סיפרה לי תלמידה מאחד מבתי הספר בירושלים.

אתי בנימין: היא אמרה 'תשמעי, בעל המזנון מתגלח תוך כדי שהוא נותן לנו את האוכל, הוא מנגב את הזיעה שלו באותה מגבת שנמצאת שם.

אתי בנימין: זה פשוט קטסטרופה, השמן צף על האוכל'.

אתי בנימין: הם פנו מספר פעמים למנהלת בית הספר ומנהלת בית הספר אמרה הוא בן אדם מסכן וצריך לעזור לו.

אתי בנימין: עם כל זה שהוא בן אדם מסכן וצריך לעזור לו זה דבר אחד ומצד שני זו הבריאות של הילדים.

אתי בנימין: אני חושבת שגם למנהלי בתי הספר יש כאן תפקיד חשוב לפקח על מה שקורה בתוך המזנונים בבתי הספר.

זבולון אורלב: אין ספק.

זבולון אורלב: אני באמת תולה תקוות בתזכיר הצעת החוק ואני מקווה שהוא יבשיל כדי חוק שגם יטיל אחריות וגם ייתן סמכות לעשות סדר בכל הסוגיה הזאת של המזנונים והקיוסקים ומכירת מזון בתוך המוסדות.

זבולון אורלב: אצלכם אין מכונות ממכר של מזון מוכן?

מוריה אהרוני: לא נראה לי.

אהוד פלג: ברשותך, אני במתח.

אהוד פלג: לא שמעתי אם עשו משהו בעניין הברזיות.

זבולון אורלב: לא שמעת, כי משרד הבריאות לא עשה וגם השלטון המקומי - - -

זאב פיש: בעקבות סיכום הדיון הקודם ולקראת הדיון הזה, בררתי והסתבר לי שמי שמטפלים בנושא של מי- שתייה במשרד הבריאות, פנו למשרד החינוך במכתב, פרופסור גורטו, שאומר שהפיקוח של דגום, אני מדבר על המיקרוביאלי-חיידקי, סקר שעשה עורך דין פלג.

זאב פיש: הדיגום נעשה בנקודות ומבלי שום קשר למוסדות חינוך, בכל רשת מים עירונית והפעולות שהיו צריכים לעשות.

זאב פיש: משרד הבריאות פנה למשרד החינוך כי הבנתי מתוך הסקר שעיקר הבעיות היו על הברזים עצמם.

זאב פיש: כלומר משתייה של ילד - - -

זבולון אורלב: מה צריכים לעשות?

זאב פיש: הייתה פנייה למשרד החינוך לאכוף את היגיינה של הברזים עצמם ולא באיכות המים.

זבולון אורלב: איך ומה עושים?

זאב פיש: חינוך לבריאות וניקוי של כל הדברים.

זבולון אורלב: גברת אדלר, את עכשיו מנהלת בית ספר תסבירי לי מה את עושה.

זבולון אורלב: בבית הספר שלך של 600 תלמידים, מה בדיוק עושים?

דורית אדלר: אני לא מומחית לזיהומים, אבל באופן עקרוני צריך לנקות כמו שמנקים - - -

זבולון אורלב: פעם ביום, כל דקה.

זבולון אורלב: הרי כל הזמן שותים.

זבולון אורלב: אני שואל אותך מה עושים?

דורית אדלר: כאן צריך לפנות למומחים למיקרו-ביולוגיה.

דורית אדלר: אני כן רוצה לתת עוד התייחסות ועוד מבט לעניין הזה.

דורית אדלר: מחקרים הראו שכשאתה נותן מקורות מים טובים ומוציא את המשקאות הממותקים מבתי הספר אז יש ירידה במשקל אצל ילדים.

דורית אדלר: כלומר מקורות המים - - -

זבולון אורלב: את מתחמקת מהשאלה שלי.

דורית אדלר: אמרתי שאני לא ברת-סמכא בעניין הזה.

זבולון אורלב: את אומרת דברים שמוסכמים כאן.

זבולון אורלב: ברור ששתיית מים היא הבריאה ביותר מול כל המשקאות הממותקים.

דורית אדלר: אבל זה לא קורה.

זבולון אורלב: אני רק שואל אותך, מר פלג מציב אתגר ואומר 'יש זיהומים סביב לברזיות, זה מעביר חיידקים וזה לא בריא'.

זבולון אורלב: יש כאן עוד מישהו שהיה פעם מנהל מוסד חינוכי חוץ ממני?

זבולון אורלב: אני שם את עצמי במקום מנהל בית הספר שמר פלג רוצה כל הזמן להטיל עליו אחריות.

זבולון אורלב: אני שואל את עצמי נכון, אני רוצה אז מה אני עושה.

זבולון אורלב: אני שם שלטים על הבריזות 'נא לא לשתות ישירות' אני שם כוסות חד פעמיות?

זבולון אורלב: מה אני עושה.

דורית אדלר: שוב, אני לא רוצה להיכנס לתחום שהוא לא המומחיות שלי, בטוח שיש לזה פתרונות.

זאב פיש: אם הבנתי נכון מהסקר שעשה אהוד פלג נמצא שעיקר הזיהומים נמצאו בפיות, לכן עם כוסות חד פעמיות, למרות שזה עניין סביבתי, אבל מהבחינה של חינוך לבריאות.

זאב פיש: זאת אומרת שגם אחיות של בתי הספר, אם וכאשר תהיינה - - -

זבולון אורלב: אם אתה רוצה שילד צמא ישתה מים, הוציאו כבר את המכונות של משקאות הקלוקלים האלה - -

זאב פיש: יש גם את המתקנים - - -

זבולון אורלב: הקולרים, אבל גם בקולרים הוא שותה מהפה.

זאב פיש: לא.

זאב פיש: זה לחצן והזרם קופץ.

דורית אדלר: במכשירי "תמי 4" אתה לא יכול לשתות מהמכשיר.

זבולון אורלב: את יודעת כמה "תמי 4" יש בבתי הספר?

אהוד פלג: אני חסיד גדול - - -

דורית אדלר: אני אומרת שאותו מתקן שהוא לא "תמי 4".

אהוד פלג: אני חסיד גדול של חינוך ואני חושב שבאמת צריך להשקיע שם.

אהוד פלג: בינתיים יש לנו בעיה, לפי הבדיקה שלנו, הברזים מלוכלכים ברמה שפוסלת אותם מהבחינה המיקרו-ביולוגית.

אהוד פלג: להגיד שהחינוך יעשה את שלו, בינתיים צריך לנקות את הברזים - לא ניקו את הברזים.

אהוד פלג: משרד החינוך הטיל את זה על משרד הבריאות, או סמך שהוועדה הטילה את זה על משרד הבריאות.

אהוד פלג: משרד הבריאות פנה למשרד החינוך והציע לו להשקיע בחינוך – נהדר, ובינתיים הילדים שותים את אותם המים.

אהוד פלג: מישהו צריך לנקות את הברזים קודם כל, גם אם זה רק ברזים.

אהוד פלג: לא לעשות שום דבר ולהתנחם בידיעה שהחינוך יישא דורות, נאמר כבר שזו דאגה לדורות.

אהוד פלג: האם אנחנו רוצים לחכות לדורות?

אהוד פלג: - אני חושב שבינתיים אנחנו מזניחים את הדור הקיים.

זבולון אורלב: קודם כל אני מסכים איתך ביחס לחינוך.

זבולון אורלב: נתחיל לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: חשוב להדגיש שמדובר בישיבת מעקב לסוגית פיקוח המזון במוסדות חינוך ובמערכות הרווחה כהמשך לדיון שהיה ביוני 2011.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את דבריו של חיים הלפרין לפיהם המשרד נערך להרחבת מפעל ההזנה לגילאי 3 עד 9, במסגרת החלטת הממשלה 4088 מיום 8 בינואר 2012, בדבר יישום החלטת הוועדה לשינוי חברתי כלכלי (ועדת טרכטנברג).

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה כי משרד החינוך הפיץ תזכיר הצעת חוק בדבר פיקוח על מזון במוסדות חינוך (מכונות, מזון, מזנונים וכדומה).

זבולון אורלב: במסגרת הצעה זו תוטל אחריות על בית הספר ותינתן סמכות לשר החינוך להורות לרשות המקומית לשלול רישיון עסק, היה שהמכונה או המזנון, אינו עומד בהוראות התברואתיות והתזונתיות של משרד החינוך.

זבולון אורלב: כפי שדווח משרדי הממשלה ובראשם משרד הבריאות תומכים בהצעת חוק זו.

זבולון אורלב: משרד החינוך רשם לפניו את הדיווח של מר מוטי וינטר, סמנכ"ל בכיר במשרד הרווחה והשירותים החברתיים, בדבר הפיקוח התברואתי והתזונתי במוסדות פנימיתיים.

זבולון אורלב: באשר למסגרות היומיות התברר כי עדיין אין מסגרת מפקחת מסודרת.

זבולון אורלב: הובטח שהמשרד יבצע תהליך של פיקוח תברואתי ותזונתי גם על מסגרות אלה.

מוטי וינטר: אפשר לתקן.

מוטי וינטר: לא הבטחתי.

זבולון אורלב: מה כן?

מוטי וינטר: אני מוכן לבחון.

מוטי וינטר: הבטחה זה דבר - - -

זבולון אורלב: נתקן.

זבולון אורלב: הוועדה דורשת שהמשרד יבצע תהליך של פיקוח תברואתי ותזונתי גם על מסגרות היומיות.

זבולון אורלב: הוועדה קובעת בצער כי דרישתה שמשרד הבריאות יהיה הגורם המפקח התזונתי על מפעל ההזנה לא התבצעה.

זבולון אורלב: לטענת משרדי הממשלה זאת החלטת הממשלה.

זבולון אורלב: הוועדה מבקשת שמשרד החינוך ישקול בחיוב הפרדה מוחלטת בין הזכיין המבצע את מפעל ההזנה לבין הפיקוח התברואתי והתזונתי שיעשה בהתקשרות ישירה עם המשרד.

זבולון אורלב: הוועדה גם מציעה שהמשרד יבקש ממשרד החינוך לבצע מדגמים בנוגע לאיכות התזונתית והתברואתית של המזון הניתן במוסדות החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה פונה למשרד החינוך להפעיל את מועצות התלמידים כדי לקיים תהליך חינוכי לצריכת מזון בריא במוסדות החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה הצטערה להתוודע שבסוגית הברזיות לא נעשה דבר ולכן היא פונה למשרד החינוך ומבקשת להנחות את מוסדות החינוך לקיים תהליך הסברתי בדבר הצורך לשמור על ניקיון הברזיות ואף להפעיל את מועצת התלמידים כדי לשמור על ניקיון הברזיות.

זבולון אורלב: שהתלמידים ינקו, לא השרת ולא המנהל.

דורית אדלר: ההפרדה היא טובה ואני חושבת שמשרד הבריאות מקיים כאן מהלך נוסף.

דורית אדלר: הנושא של JMP – מפעל - - -

זבולון אורלב: כן נכון, את צודקת.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את הודעת מנהלת המחלקה לתזונה באגף בריאות הציבור במשרד הבריאות, לפיה המשרד מגבש נוהל שיחייב את חברות הקייטרינג לבצע פיקוח תזונתי על המזון - - - לבצע פיקוח?

זיוה שטל: לבצע פיקוח, בקרה על איכות התזונתית של המזון המיוצר והמוגש עבור מערכת החינוך.

זבולון אורלב: לבצע פיקוח, בקרה על איכות התזונתית של המזון המיוצר והמוגש עבור מערכת החינוך.

זבולון אורלב: יש לך הערכת זמן?

זיוה שטל: הטיוטה בשלבי הכנה אחרונים, אני מניחה שתוך שלושה חודשים.

זבולון אורלב: להערכת מנהלת המחלקה, הנוהל יושלם בתוך שלושה חודשים.

זבולון אורלב: תודה רבה, שיהיה לכם מזון טעים ובריא, הישיבה נעולה.