ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 584, 2012-03-13 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר-היום: צו לשכת עורכי הדין (בטוחות לעניין עורך דין זר), התשע"א – 2011.

דוד רותם: מה ההסכמות שהגעתן אליהן?

אורן פרסקי: יש לנו כמה הסכמות עקרוניות.

אורן פרסקי: חלק מהן באות לידי ביטוי בתפישה החדשה.

אורן פרסקי: יש עדיין כמה בעיות בתפישה.

דוד רותם: תגידו לי מה הבעיות?

אורן פרסקי: שני נושאים עיקריים.

אורן פרסקי: אחד זה הביטוח והשני זה הערבות הבנקאית.

אורן פרסקי: באשר לביטוח אנחנו ערכנו בדיקה עם שתי חברות הביטוח שהלשכה עובדת איתן לגבי עורכי דין ישראלים, עם "מגדל" ו"איילון".

אורן פרסקי: שניהם הביעו נכונות לבטח את עורכי הדין הזרים.

אורן פרסקי: אנחנו בדקנו אם אנחנו יכולים להשתמש במכרז של הלשכה שנועד לביטוח של עורכי הדין הישראלים כדי להכניס לשם תנאי סף לגבי ביטוח עורכי הדין הזרים.

אורן פרסקי: המומחים שלנו הודיעו לנו שהפיתרון הזה הוא לא פיתרון.

אורן פרסקי: המכרז הוא לא הכלי המתאים מכמה וכמה סיבות.

אורן פרסקי: זה גם לא בדיוק שייך לביטוח של עורכי דין ישראלים וזה לא יעמוד בביקורת שיפוטית.

אורן פרסקי: הואיל והתנאים הם לא ידועים זה יחייב לעוות את העלויות בשביל עורכי הדין הישראלים וזה לא נכון.

דוד רותם: ודאי שלא.

דוד רותם: שלא תיגעו בעורכי הדין הישראלים, בשום פנים ואופן.

אורן פרסקי: עורכי הדין הישראלים לא צריכים לשאת בעלות הביטוח של עורכי הדין הזרים כמו שעורכי הדין הזרים לא נושאים בעלות של עורכי הדין הישראלים.

אורן פרסקי: אבל הצו, איך שהוא נכתב לעניין הביטוח הוא מקובל עלינו.

אורן פרסקי: החברות שאנחנו עובדים איתן הביעו נכונות.

אורן פרסקי: אנחנו מציעים שהרגולטור, משרד האוצר, המפקח על הביטוח, מי שעומד מול חברות הביטוח, יסיים את הליבון כלפיהם לגבי התנאים ובכך תבוא גאולה לסוגיה הזאת.

אורן פרסקי: באשר לערבות הבנקאית, יש פה שיפור הגדול.

אורן פרסקי: הערבות צריכה לעמוד בתוקפה במשך 7 שנים מאז שהפסיק לעבוד עורך הדין הזר.

אורן פרסקי: אני מפנה אתכם לסעיף 9, שהסעיף הזה מנוסח טוב.

אורן פרסקי: 7 שנים מהמועד בו חדל עורך הדין להיות רשום.

אורן פרסקי: דא עקא, שאם אנחנו מסתכלים על התוספת הראשונה, טופס הערבות, אנחנו לא נמצא את התנאי הזה אלא אנחנו נמצא: "ערבות זאת תישאר בתוקפה לפחות 8 שנים מיום הוצאתה", שזה לא היום שהוא חדל לעבוד, עד יום כך וכך בלבד "ולאחר תאריך זה תהיה בטלה ומבוטלת".

אורן פרסקי: עם כל הכבוד, אנחנו עוסקים בביטחון ריאלי ולא באיזו התחייבות אובליגטורית.

אורן פרסקי: הביטחון הריאלי זה כמו פיקדון.

אורן פרסקי: ערבות בנקאית צריכה להיות כמו פיקדון.

אורן פרסקי: אם אני מחזיק בה והיא צריכה להיות בתוקף 7 שנים אחרי שהוא חדל לעבוד.

מאיר שטיינמן: הוא לא יודע מתי הוא יחסל.

אורן פרסקי: הוא לא יודע מתי אבל זאת החובה שלו.

דוד רותם: לכן בסעיף 7 ביקשנו לבדוק הוספת עילת מימוש נוספת.

אורן פרסקי: כך סוכם גם בישיבה שלנו וזה לא בוצע.

דוד רותם: זה בסדר, זה עורכי דין בשני הצדדים.

דוד רותם: אתה עומד על-כך שזה יקרה?

עמי ברקוביץ: התנאי במכרזים גם לא בוצע.

אורן פרסקי: זה לא מעשי, זה לא ניתן.

לינדה שפיר: זה לא מעשי.

אורן פרסקי: זה לא מעשי.

אורן פרסקי: בדקנו את זה ואנחנו באים עם התשובה.

דוד רותם: הם אמרו לך שהם יבדקו משהו והם באים עם תשובה שלילית?

דוד רותם: .

דוד רותם: זה לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: אני לא מבין, מה הדרישות שלך?

אורן פרסקי: לכן נוסח הערבות טעון תיקון או שצריכים עילת מימוש נוספת כפי שסוכם.

אורן פרסקי: יש עוד הערה אחת.

אורן פרסקי: לגבי הפיקדון כתוב שהוא יהיה חופשי מכל שיעבוד, משכון או עיקול.

אורן פרסקי: אני תוהה אם הצו הזה זה המקור המשפטי הנכון כדי לקבוע שאכן הוא לא יהיה ניתן לעיקול.

אורן פרסקי: אני דואג שהפיקדון הזה יעוקל והתוקף של הצו הזה לא יספיק כדי למנוע את תיקונו.

אורן פרסקי: לדעתי זה טעון תיקון חוק, אולי חוק המשכון, אולי חוק אחר בכדי שבאמת הפיקדון הזה לא ניתן יהיה לעיקול.

אורן פרסקי: זה חיוני.

אורן פרסקי: פיקדון זה כבר מעבר לביטחון הריאלי, זאת הריאליה עצמה.

אורן פרסקי: הפיקדון קיים אבל צריך לשמור שהוא לא ישמש לנושים אחרים אלא הוא ישמש לנפגעים האלה בציבור, כפי שהצו הזה והחוק מתכוונים.

אורן פרסקי: אלה הנושאים.

אורן פרסקי: יש שיפור גדול בניסוח והרבה מאוד בעיות שנפתרו.

דוד רותם: משרד האוצר.

פיני שחר: מלשכת עורכי הדין העלו כאן שתי נקודות מהותיות ואחת קצת התמסמסה.

פיני שחר: אם הוועדה זוכרת, עוד כשהחוק חוקק פה בוועדה אמרנו שאחת הבעיות העיקריות בהטלת חובת ביטוח היא כל סוגיות הזמינות.

פיני שחר: לכן אמרנו שנייצר פה עוד כמה חלופות.

פיני שחר: אז העלינו את הסוגיה של הערבות ושל הפיקדון ואמרנו גם מבטח ישראלי, גם מבטח זר, כדי שיהיו באמת כמה חלופות ונצמצם את בעיות הזמינות.

פיני שחר: בישיבה האחרונה עם לשכת עורכי הדין, שהיתה בערך לפני חצי שנה, בספטמבר האחרון, עלתה הסוגיה של כן מבטח זר או לא מבטח זר.

פיני שחר: אם אני זוכר נכון, היתה הצעה של לשכת עורכי הדין - - -

אורן פרסקי: זה היה רעיון של ד"ר קלינג.

אורן פרסקי: זאת לא היתה הצעה מחייבת.

דוד רותם: שום דבר לא מחייב את לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: עד שאני לא מצביע על הצו הזה, שום דבר לא מחייב אותם.

פיני שחר: אז הזיכרון שלי היה נכון, זאת היתה הצעה מטעמכם שאמרה: בואו נבטח על המבטח הזר, אבל אנחנו נדאג לאופציה אחרת של זמינות.

פיני שחר: אנחנו נבדוק אם אנחנו יכולים להכניס את הנושא הזה של עורכי דין זרים מתוך המכרז שלנו.

פיני שחר: החברה שזוכה במכרז של 60,000 עורכי דין ישראלים, תיקח על עצמה גם לבטח את כל עורכי הדין הזרים.

פיני שחר: הם היו צריכים לחזור אלינו.

פיני שחר: חצי שנה הם לא חזרו אלינו ועכשיו זאת פעם ראשונה שאני שומע את התשובה.

לירז דמביץ-כהן: היו תשובות במגמה חיובית, שיש בעיות טכניות של הצבעה.

פיני שחר: היו תשובות שזה במגמה חיובית.

פיני שחר: זאת פעם ראשונה שאנחנו שומעים שיש בעיה מבחינת ביקורת שיפוטית.

פיני שחר: אני לא יודע להתייחס לדבר הזה.

פיני שחר: מבחינת עלויות על עורכי דין ישראלים, זאת לא נראית לי בעיה כי אפשר לעשות דיפרנציאליות בתעריפים, אפשר לקבוע תעריף מסוים לעורכי דין ישראלים ותעריף אחר לעורכי דין זרים.

פיני שחר: אגב, אפשר לקבוע גם תעריפים שונים לעורך-דין שעוסק בתחום המקרקעין לעומת עורך-דין מסחרי.

פיני שחר: לכן העלויות נראות לי משהו פתיר לחלוטין.

פיני שחר: לכן מאוד חשוב, אם אנחנו מבטלים את הנושא הזה של המבטח הזר, זה באמת התחייבות של לשכת עורכי הדין לפעול ולהכניס את הנושא הזה.

פיני שחר: זאת אומרת, שחברת ביטוח שתזכה במכרז שלהם תיקח על עצמה גם את החובה לבטח עורך דין זר שלא הצליח למצוא ביטוח במקום אחר.

פיני שחר: זאת סוגיה מאוד עקרונית.

פיני שחר: לגבי הסוגיה השנייה שהעלו לגבי עילת המימוש הנוספת.

פיני שחר: פרקטית אין פה שום בעיה.

פיני שחר: אנחנו צריכים לזכור שהערבות היא למשך 8 שנים וכל שנה אותו עורך דין זר צריך להגיע ללשכה ולהראות לה שיש לו בטוחה מספקת.

פיני שחר: זאת אומרת, גם אם הוא לא הגיעה בשנה מסוימת, עדיין היא יודעת שיש ערבות שמכסה אותו לעוד 7 שנים לאחר מכן.

דוד רותם: לא לעוד 7 שנים לאחר מכן.

דוד רותם: זה 7 שנים מיום שהוצאתי את הערבות.

עמי ברקוביץ: אורן, נתקלת פעם באורך כזה של ערבות?

אורן פרסקי: אין לי בעיה עם אורך הערבות.

אורן פרסקי: אנחנו לא נשב עם הערבות בתיק ונראה אותה פגה ולא נוכל לעשות שום דבר.

דוד רותם: אני מוכרח לומר לך שאני מתפלא על לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: לו הייתי יושב ראש לשכת עורכי הדין, לא הייתי מוכן להיות נאמן לאף אחד.

דוד רותם: שמשרד המשפטים יהיה הנאמן או משרד האוצר יהיה נאמן.

דוד רותם: למה שאני אהיה נאמן?

דוד רותם: אחר כך אני עושה טעות ואני לא מחדש את הערבות כמו שצריך או לא פורע אותה כמו שצריך ואני בתביעה.

עמי ברקוביץ: אני חושב שעם הסכומים שמוצעים כאן, בעצם המשמעות המעשית, כמו שלפחות נראית לי, ששני המסלולים של הערבות והפיקדון הם בעצם מסלולים שאף אדם נורמאלי לא יכול להשתמש בהן, אולי רק פירמות ענק.

עמי ברקוביץ: לכן, אם לפתח את הדברים של פיני, המסלול הריאלי הוא מסלול ביטוח.

עמי ברקוביץ: ככל שאתה מצמצם וחוסם גם את המסלול הזה ואתה מאפשר מבטח ישראל בלבד אבל אתה לא מיישם - - -

דוד רותם: תביאו מבטח חוץ שיסכים לקבל על עצמו את הסמכויות של בית המשפט.

עמי ברקוביץ: אני מדבר על-כך שלאדם נורמאלי אין אפשרות לעמוד בתנאים האלה.

קארין שמעון: נכון, זאת אחת ההערות שלנו.

עמי ברקוביץ: מתי ראית פעם 2 מיליון שקל ל-8 שנים.

קארין שמעון: נכון, זה לא ריאלי.

דוד רותם: גברתי, את מאיגוד הבנקים?

קארין שמעון: כן.

דוד רותם: כשאני מדבר אף אחד לא מדבר ולא קוראים לי קריאות ביניים.

דוד רותם: אני מוכן שתביאו מבטח חוץ אבל שיקבל על עצמו סמכות של בית משפט ישראלי, שיפוט בישראל ותסדרו לי את העניין אחר-כך של מימוש פסק דין זר.

דוד רותם: אם אתם יכולים לסדר את זה, אין בעיה.

דוד רותם: אי-אפשר לתפוס את החבל מכל הקצוות.

דוד רותם: אתם רוצים עורכי דין זרים אבל אתם לא נותנים - - -

עמי ברקוביץ: בהקשר הזה, אם יורשה לי.

עמי ברקוביץ: עורכי הדין הזרים הם לא מעור אחד.

עמי ברקוביץ: אם יש עורך-דין זר שהוא עולה והוא תושב ישראל, אני חושב שבהחלט יש מקום שעליו להחיל הסדר רך יותר מפני שהרציונאל שאדוני מדבר עליו לא חל.

עמי ברקוביץ: אז אולי יש מקום גם לשקול אבחנה בין אנשים שבעצם הצו הזה ימנע מהם או יכביד עליהם מאוד לעבוד ועליהם יש להקל כיוון שהם תושבים והחשש שיהיה צורך לחפש אותם, אינו קיים.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: היה פה עורך דין שדיבר על זה כל הזמן.

דוד רותם: אני חושב שאולי לא צריך לראות אותו עורך דין זר.

עמי ברקוביץ: זה יהיה מאוד קשה.

דוד רותם: הם תושבים, לא?

עמי ברקוביץ: כדי לעשות את זה צריך לעשות את הבחינות הרגילות.

אורן פרסקי: אם הם יעמדו בבחינות, הם יהיו חברים אצלנו, זה בכבוד רב.

דוד רותם: להיות אצלכם חברים זה כבוד מפוקפק, אתה יודע את עמדתי.

עמי ברקוביץ: לכן הוא יעדיף להיות עורך דין זר.

עמי ברקוביץ: למה להכביד עליו אם הרציונאל לא מתקיים?

דוד רותם: נכון, לכן צריך להקל עליו.

דוד רותם: הוא תושב אז הוא יכול להביא ביטוח.

דוד רותם: אני לא צריך שהמבטח הזר יקבל סמכות כי הוא נמצא פה.

עמי ברקוביץ: אז אולי נכתוב את זה בצו.

דוד רותם: אין לי בעיה לכתוב את זה בצו.

דוד רותם: אני אמרתי לך את זה כבר בפעם הקודמת.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מה לגבי יתר הבטוחות מבחינת הגובה שלהן?

עמי ברקוביץ: זאת אומרת שמי שמבקש להיות עורך-דין זר והוא תושב ישראלי לגביו אנחנו נאפשר לו - - - \

דוד רותם: הקלות.

אורן פרסקי: ומה אם הוא יפסיק להיות תושב זר?

עמי ברקוביץ: מה קורה אם אתה מפסיק להיות תושב ישראל?

אורן פרסקי: לעורכי הדין הישראלים אין חובת ביטוח.

אורן פרסקי: אנחנו עובדים על זה.

דוד רותם: זאת אחת הבעיות הקשות שאין חובת ביטוח על עורכי דין ישראלים.

דוד רותם: זה היה צריך להיות סעיף 1 בכללי האתיקה.

אורן פרסקי: זה מטופל על-ידי הלשכה.

אורן פרסקי: אני לא מטפל בזה אישית.

דוד רותם: כמה זמן זה מטופל על-ידי הלשכה?

אורן פרסקי: ד"ר קלינג מטפל בזה.

לינדה שפיר: יש נוסח שנמצא במשרד המשפטים ואנחנו ממתינים לו.

דוד רותם: אז תמתינו, זה בסדר.

לינדה שפיר: פנינו בהרבה בקשות, אנחנו מנסים לקדם את זה.

עמי ברקוביץ: אני באמת חושב שמהבחינה הזאת אפשר לשקול לעשות איזו דיפרנציאציה במסגרת הצו, בין קהל היעד של זרים שמגיעים לכאן ולגביהם הרציונאל מתקיים.

דוד רותם: אני מסכים איתך במאת האחוזים.

דוד רותם: רבותיי, אני חושב שאתם צריכים ללכת הביתה ולקבוע ישיבה.

דוד רותם: משרד האוצר, אתה יכול להגיד לא.

דוד רותם: אתם תלכו הביתה, אני כבר אומר לכם.

דוד רותם: תשבו ותגיעו לצו מוסכם.

עמי ברקוביץ: מוסכם עם מי?

דוד רותם: עם לשכת עורכי הדין.

עמי ברקוביץ: אנחנו היינו שם.

אורן פרסקי: נפגשנו והתעלמתם מהסיכומים.

אורן פרסקי: לא קיבלנו תשובות.

דוד רותם: אורן, לא ביקשתי ממך להגיב.

דוד רותם: אני רוצה להבין, איפה הבעיה שלכם עם הלשכה?

דוד רותם: למה אתם לא מצליחים להגיע?

עמי ברקוביץ: אנחנו רצינו, בעקבות הישיבה האחרונה שהתקיימה במשרד האוצר, שמטרתה היתה לאור דרישתו של היו"ר שהמבטח יהיה מבטח ישראלי ולא מבטח זר, להבטיח זמינות של ביטוח ישראלי לעורכי דין זרים.

עמי ברקוביץ: כיוון שכך, היו ניסיונות לחפש פיתרון.

עמי ברקוביץ: הפיתרון שהוצע מטעם הלשכה היה שהם יכללו את זה כדרישה במכרזים שלהם.

אורן פרסקי: זה לא אפשרי.

דוד רותם: למה זה לא אפשרי?

אורן פרסקי: זה לא אפשרי מכיוון שיש מי שמטפל במכרזים האלה שנים והוא יודע איך הם נעשים.

אורן פרסקי: יש המון בעיות במכרזים האלה גם כך.

אורן פרסקי: העניין הזה זה איזה עצם זר.

אורן פרסקי: אם אנחנו מנסים לכפות את זה על המכרזים, יפסלו לנו בבית משפט את המכרזים.

דוד רותם: למה?

אורן פרסקי: כי זה לא עניין שהוא שייך.

אורן פרסקי: זאת בעיה אחת.

אורן פרסקי: שנית, הזהירו אותנו שמכיוון שאין לנו יכולת לכפות תנאים על חברות הביטוח והביטוח הזה הוא ביטוח יקר, כי זה 8 שנים, זה יפר את האיזון במכרזים ויעשה לנו בעיות קשות במכרזים ויכול להיות שלא נוכל לבצע את זה.

אורן פרסקי: המכרז היה רעיון יפה אבל זה לא ישים.

אורן פרסקי: מצד שני, הם הרגולטור של חברות הביטוח.

אורן פרסקי: חברות הביטוח מוכנות לבטח עורכי דין זרים.

אורן פרסקי: שהמפקח על הביטוח ישב מולם ויקבעו את התנאים.

אורן פרסקי: אפשר להכניס את התנאים האלה לתוך הצו.

אורן פרסקי: לשכת עורכי הדין היא לא שושבין בעניין הזה.

אורן פרסקי: אנחנו עשינו את הפעולות כדי להראות שזה ניתן.

אורן פרסקי: גם "מגדל" וגם "איילון" מסכימים לעשות את זה.

אורן פרסקי: צריך את מי שיש לו כוח לשבת מולם ולהביא אותם לשולחן ולקבל מהם תנאים טובים שיעשה את זה בבקשה.

אורן פרסקי: אי-אפשר סתם לזרוק את הכדור הזה אלינו.

אורן פרסקי: לנו אין את הסמכות, אין את הכוח, אין לנו את היכולת לעשות את זה.

עמי ברקוביץ: מעצם זה שאתה מוציא מכרז, זה לא נותן לך את הכוח?

אורן פרסקי: לא, בגלל שאני מוגבל בדיני המכרזים ואני מחויב לציבורי עורכי-הדין בישראל, לא להטות ולא להפר את האיזון במכרזים האלה בגלל נטע זר וזה נטע זר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: למה שזה יפר את האיזונים?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אתה עושה שני סלים נפרדים, אחד לעורכי דין ישראלים ואחד לעורכי דין זרים.

אורן פרסקי: אנחנו בדקנו את זה.

אורן פרסקי: המומחים שלנו שמטפלים במכרזים האלה אמרו לנו שזה לא ישים.

אורן פרסקי: אם תהיה ישיבה אנחנו נזמין אותם.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו זימנו ישיבה.

לינדה שפיר: סליחה, ביום חמישי קיבלנו זימון ליום ראשון?

אורן פרסקי: 5 חודשים חיכינו לתגובה שלכם ולא קיבלנו שום דבר.

לירז דמביץ-כהן: היתה חלופה של מכתבים וטלפונים בינינו לביניכם.

פיני שחר: מי שהיה צריך לתת תגובה זה אתם על הנושא של ההסכמות למכרזים, עם כל הכבוד.

פיני שחר: מי שהיה אמור לחזור בתשובה זה אתם.

לירז דמביץ-כהן: אנחנו פנינו אליכם וקיבלנו תשובות שאתם מקדמים את זה ושהמגמה חיובית ושיש רק בעיה של המוסדות ושל הרוב ושזה עתיד להיפתר תוך 10 ימים עד שבועיים.

לירז דמביץ-כהן: אלה התשובות שקיבלנו.

אורן פרסקי: הבעיה לא נפתרה.

לירז דמביץ-כהן: דיברנו בטלפון.

אורן פרסקי: - - פתרנו את בעיית הערבות, היה צריך לשנות את הסעיף ולא שיניתם.

לינדה שפיר: קיבלנו תשובה שלילית מיועץ הביטוח.

לינדה שפיר: אכן בדקנו בכיוון חיובי.

לינדה שפיר: אני רק מבקשת לעשות סדר בלוחות הזמנים.

לינדה שפיר: אכן בדקנו עם הצוות שעוסק בנושא, בדקנו עם יועץ הביטוח שלנו שהוא בלתי תלוי לחלוטין.

לינדה שפיר: את טיוטת הצו המתוקנת קיבלנו רק ב-19.2 אחרי בקשות רבות חוזרות.

עמי ברקוביץ: מה זה רלוונטי לשאלה העקרונית?

לינדה שפיר: תן לי להתייחס בדיוק כמו שאתם התייחסתם ללוחות הזמנים.

לינדה שפיר: אני אישית גם לא קיבלתי זימון.

לינדה שפיר: הסתבר לי מאחד מעורכי הדין שלי ביום חמישי, שהגיע זימון ליום ראשון.

אורן פרסקי: אני לא שמעתי על זה בכלל.

עמי ברקוביץ: מה זה רלוונטי?

עמי ברקוביץ: מה זה שייך לעובדה שאתם הייתם צריכים לתת תשובה?

דוד רותם: לא הבנתי, הלשכה היתה צריכה להודיע לכל אחד מכם בנפרד?

דוד רותם: הם מתאמים עם לשכת עורכי הדין.

אורן פרסקי: אני שומע פה שרצו לפגוש אותי ביום ראשון ואף אחד לא אמר לי ולא שמעתי כלום.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: תבדקו אצלכם בבית למה זה לא עובר.

לינדה שפיר: אני קיבלתי בדיעבד מעורך-דין שלי שקיבל זימון.

אורן פרסקי: אנחנו באים לפגישה ואנחנו מצפים שהדברים אכן יעשו.

אורן פרסקי: מה שהתחייבו לבדוק לא נבדק ומה שהתחייבו לתקן, חלק לא תוקן.

לינדה שפיר: לגבי מועדי המכרז, אכן כשהיתה ישיבה קודמת, לא יצאנו למכרז כי לא ניתן היה לצאת למכרז.

לינדה שפיר: לכן הארכנו את הפוליסה הקיימת עם החברה שבטחה את הלשכה בשלושת השנים הקודמות.

אורן פרסקי: היא מוכנה לבטח עורכי דין זרים.

לינדה שפיר: לכן הארכנו את תוקפו של ההסכם עד סוף דצמבר ואנחנו צפויים ביולי, אוגוסט לצאת למכרז הבא.

לינדה שפיר: אלה לוחות הזמנים.

דוד רותם: אולי תבקשו מוועד מחוז תל-אביב, הוא עושה מכרזים יותר טוב מאשר הלשכה.

פיני שחר: אני מציע שנתחיל לדבר על פרקטיקה.

פיני שחר: אפשר לעשות פה פינג-פונג אחד כלפי השני, מאיזה תאריך זה היה ומי חיכה להסכמה של מי.

פיני שחר: אני מציע שנתקדם הלאה.

פיני שחר: אני חושב שיש הסכמה גם במשרד האוצר וגם במשרד המשפטים ששתי האופציות של הערבות והפיקדון, הן אופציות שהסיכוי שלהן שעורך דין זר כלשהו יבחר בהן, היא מאוד נמוכה.

פיני שחר: אבל יחד עם זה יש חשיבות מאוד גדולה ואת זה גם אמר לנו משרד התמ"ת, אחרי שהוא דיבר עם גורמים זרים.

פיני שחר: הוא נתן לנו המלצה שעדיף להכניס את הצו בנוסחו הזה בהקדם ואחר-כך, ככל שניתקל בקשיים נתקן אותו מאשר שאנחנו נגרור וננסה לייצר פה משהו שהוא מאה אחוז מושלם.

פיני שחר: לכן אני מציע שנאשר את הצו בנוסח הקיים.

פיני שחר: לגבי המכרז של לשכת עורכי הדין, אני עדיין לא מצליח להבין מה הבעיה שלהם מבחינת המכרז עצמו.

פיני שחר: אני מציע שתיקחו על עצמכם לפחות לנסות לברר את זה עוד יותר לעומק.

פיני שחר: אנחנו נשת

פיני שחר: דל לעזור לכם ככל הניתן בנושא הזה, לתת לכם פיתרונות יצירתיים איך כן אפשר לעשות את הדבר הזה.

פיני שחר: לגבי הסוגיה למה זה רעיון מאוד טוב לעשות את זה במכרז או לא?

פיני שחר: זה פשוט, כי ברגע שחברת ביטוח רואה קבוצה מאוד גדולה שבאה אליה, היא מוכנה לקחת גם כמה אנשים מאוד מסוכנים, שביום יום היא היתה דוחה אותם.

פיני שחר: לכן אמרנו שהרבה יותר טוב והרבה יותר עדיף שתבוא קבוצה של 50,000-60,000 אנשים ואומרת: יש איתי עוד כמה אנשים אחרים.

פיני שחר: זה אותו מצב שיש מעסיק מאוד גדול שמביא את כל העובדים שלו לחברת הביטוח ואומר לה: בואי תבטחי אותם בביטוח בריאות, כשהיא יודעת שיש כמה אנשים שעברו גם התקף לב שביום יום היא אולי לא היתה מבטחת אותם.

פיני שחר: לכן זה הפיתרון שמאוד קסם לנו, שזה ייכנס תחת המכרז עצמו ולא אנשים ספציפיים יצטרכו ללכת ולדבר עם חברות הביטוח.

פיני שחר: עוד פעם, אני באמת מבקש מהוועדה לשקול לאשר את הצו בנוסח שהוא היום כדי שנוכל להתקדם הלאה.

אורן פרסקי: מה לגבי הערבות?

אורן פרסקי: אתה דיברת על הביטוח.

אורן פרסקי: באשר לסעיפי הביטוח, הצו כפי שאתם שלחתם אותו מקובל עלינו, כך שאין צורך לתקן את סעיפי הביטוח כדי לאשר את הצו.

אורן פרסקי: נניח שנאשר את הצו עם סעיפי הביטוח כמו בטיוטה – בבקשה, נשמח לקבל מכם עזרה וללבן מה ניתן לעשות בעזרת המפקח על הביטוח כדי שאפשר יהיה לפתור את הבעיות.

אורן פרסקי: אני לא מוכן ולא אוכל לתמוך באישור הצו כמו שהוא כתוב, כאשר אין פיתרון לנושא הערבות.

אורן פרסקי: בואו נתקן את סעיף הערבות, כמו שסיכמנו בינינו בישיבה ואז אפשר לאשר את הצו היום.

פיני שחר: מבחינה פרקטית, ברגע שעורך דין בחר באופציה של ערבות והוא כל שנה בין כה וכה צריך להגיע אליכם כדי לחדש את ההיתר שלו לעבוד פה והערבות אנחנו מחייבים את הערבות להיות 8 שנים, אז אין שום בעיה שהוא בשנה מסוימת, בתום סוף השנה שלו של העבודה הוא לא מגיע אליכם.

פיני שחר: אז אתם יודעים עדיין שיש לכם ערבות שהיא תקפה למשך עוד 7 שנים.

אורן פרסקי: הוא ממשיך לעבוד או לא?

פיני שחר: אם הוא ממשיך לעבוד והוא לא הגיע אליכם, אז הוא כבר עבר על הוראות הדין שהוא צריך להגיע אליכם.

אורן פרסקי: מה שאתם מציעים זה אומר שמי שלא בא כל שנה ומביא לנו חידוש של הביטוח, שזה יהיה לעוד 8 שנים, אנחנו צריכים להוציא אותו מהרישומים.

פיני שחר: לא, לא.

אורן פרסקי: אני יותר פרקטי.

אורן פרסקי: יש ערבות שזה ביטחון ריאלי שהוא עומד לפוג.

אורן פרסקי: האיש ממשיך לעבוד - - -

עמי ברקוביץ: הוא לא עומד לפוג.

אורן פרסקי: כתוב בו שהוא יפוג.

אורן פרסקי: לא כתוב - - -

עמי ברקוביץ: אורן, זה תקף לשנה ול-7 שנים.

עמי ברקוביץ: למה אתה צריך לממש את זה אחרי שנה אם יש לזה תוקף לעוד 7 שנים?

דוד רותם: אורן, אל תענה להם, דבר איתי.

אורן פרסקי: אם האיש ממשיך לעבוד אז יש עילות תביעה חדשות כל רגע ויש התיישנות 7 שנים.

אורן פרסקי: כל הרעיון של הערבות הזאת, שהיא תהיה בתוקף עד תום ההתיישנות.

אורן פרסקי: ברגע שהוא נתן לי את הערבות והוא מתחיל לעבוד בתוך השנה, כבר ירדתי.

אורן פרסקי: אין פה מנגנון של חידוש כל שנה.

דוד רותם: הוא צריך לחדש כל שנה?

אורן פרסקי: לא ברור מפה שהוא צריך לחדש כל שנה.

פיני שחר: החוק מחייב אותו להגיע אליך כל שנה כדי לקבל היתר לעבוד פה בארץ.

אורן פרסקי: עדיין אני בחסר.

אורן פרסקי: זה כל-כך פשוט.

אורן פרסקי: כל ערבות בנקאית שעומדת לפוג, יש עילת מימוש שפונים לבנק ואומרים: או שתיתן לי כתב חידוש – לא אקבל חידוש עד מועד פג התוקף שהוא כתוב פה.

אורן פרסקי: אז אני ממש אותו.

דוד רותם: אני מסכים, זה סעיף שאנחנו נכניס.

אורן פרסקי: זה כל מה שאני מבקש.

אורן פרסקי: יסלחו לי כל אלה שדואגים למדינה.

אורן פרסקי: כל מי שיש לו קליינט ויש לו ערבות בנקאית, אם הוא לא יקבל או חידוש או מימוש אז הוא ייתבע לדין בתור רשלן.

דוד רותם: נכון.

אורן פרסקי: כיוון שהביטחון הריאלי הלך והתמסמס, זאת לא התחייבות של מישהו, זה לא עניין אובליגטורי, זה ביטחון ריאלי.

אורן פרסקי: אני צריך שבתאריך הזה שהוא עומד לפוג, יש לי עילה.

לירז: מועד התפוגה, לא תום השנה.

דוד רותם: תום השנה.

דוד רותם: רבותיי היקרים, שיבוא ויאריך.

דוד רותם: מה שקורה זה שהנזק נגרם אחר-כך והערבות תפוג כי זה לשנה פלוס 7.

דוד רותם: הוא עשה נזק בשנה השלישית שהוא עובד.

עמי ברקוביץ: למה אתה צריך את ההארכה?

דוד רותם: כי אני רוצה להכריח את עורך הדין הזר לבוא ללשכה ולהביא ערבות חדשה כל שנה.

פיני שחר: הוא חייב.

דוד רותם: הוא חייב והוא לא עושה את זה.

פיני שחר: אז הוא לא יכול לחדש את ההיתר שלו.

אורן פרסקי: זה לא ביטחון ריאלי.

אורן פרסקי: זה דבר מאוד פשוט.

דוד רותם: רבותיי, בכל ערבות בנקאית, אפילו בערבות חוק המכר, מגיע סוף הזמן, אתה שולח מכתב לבנק ואומר להם: או תפרעו או תאריכו.

עמי ברקוביץ: מתי זה סוף הזמן?

אורן פרסקי: התאריך הוא תאריך נקוב.

אורן פרסקי: הערבות הזאת תישאר בתוקף 8 שנים עד יום ובחודש ועד בכלל בלבד.

אורן פרסקי: לאחר תאריך זה - - -

פיני שחר: לא שומעים כלום.

פיני שחר: שאלה ליושב ראש.

פיני שחר: אני מנסה להבין את ההצעה שלך.

פיני שחר: למעשה ההצעה שלך אומרת: בואו נטיל עליו חובה לערבות לשנה פלוס 7 שנים.

דוד רותם: 5 דקות הפסקה.

דוד רותם: (לאחר הפסקה)

דוד רותם: אני מחדש את הישיבה.

פיני שחר: אדוני היושב ראש.

פיני שחר: לפני ההפסקה היתה לי שאלה פרקטית.

פיני שחר: ההצעה שלך למעשה אמרה שבתום ערבות שצריכה להיות שנה פלוס 7 שנים ואם בתום השנה הוא לא בא והאריך אותה אפשר לפרוע את הדבר הזה.

פיני שחר: אז אני שואל את עצמי מה המשמעות של הפלוס 7 שנים.

פיני שחר: אם הם יכולים בתום שנה לעשות את הדבר הזה - - -

דוד רותם: זה פלוס 7 שנים ממתי?

פיני שחר: מתום השנה.

דוד רותם: זה בדיוק העניין.

דוד רותם: אבל אם אני ממשיך לעבוד אז אתה מבין שאני צריך שזה יהיה פלוס 8 שנים, פלוס 9 שנים או פלוס 10 שנים.

דוד רותם: כי בשנה הראשונה עבדתי מה-1.1 עד 30.12 בשנת 2000.

דוד רותם: יש לי ערבות עד 2008.

דוד רותם: מה קורה כשאני עובד מ-2011 עד 2002?

דוד רותם: אני צריך תוספת ערבות לעוד שנה.

דוד רותם: הדבר הוא נורא פשוט, רבותיי.

דוד רותם: אני חושב שכולכם מגזימים בנקודה הזאת.

דוד רותם: כל עורך דין שמבין שכדי לקבל את הביטוח הזה או את הערבות, הוא שם כסף בבנק.

דוד רותם: ברור לו שברגע שאני מממש את הערבות הוא הולך והוא מפסיד את הכסף שלו.

דוד רותם: לכן מה שהוא יעשה זה לחדש את הערבות.

דוד רותם: כך הפרקטיקה נוהגת.

אורן פרסקי: כך הפרקטיקה עובדת.

אורן פרסקי: כל המשק עובד כך.

פיני שחר: אנחנו מסכימים להצעה הזאת.

קארין שמעון: יש הערות של איגוד הבנקים על הצו.

קארין שמעון: יש לנו הערות לתוכן.

דוד רותם: קודם כל תוסיפו בסעיף 7(5) את העניין הזה, שאם תוקף הערבות עומד לפקוע והבנק לא מאריך אותה כי אז היא תהיה ברת מימוש.

דוד רותם: זה דבר שהוא מקובל כמעט אוטומטית.

דוד רותם: אני הייתי נוהג לכתוב לבנק מכתב כל שנה: או שתאריך א ו - - -

לירז דמביץ-כהן: אבל אם הוא מפסיק לעבוד בתום השנה הראשונה?

דוד רותם: אז בכלל נגמר הסיפור.

דוד רותם: אז הוא בא ואומר: קחו את הרישיון שלי , אני הולך.

דוד רותם: תחזירו לי את הערבות.

אורן פרסקי: נחזיר לו את הערבות.

דוד רותם: אז יהיה כתוב: אלא אם כן הפסיק עורך הדין.

אורן פרסקי: אז הוא לא צריך לחדש אבל אני מחזיק את זה עוד 7 שנים.

דוד רותם: תחזיק כמה שאתה רוצה.

דוד רותם: ממילא בסוף אני אתבע אותך.

אורן פרסקי: זה לא נועד להגן על לשכת עורכי הדין, זה נועד להגן על הציבור, נא לזכור.

דוד רותם: די, לשכת עורכי הדין הם לא חלק מהציבור.

עמי ברקוביץ: שאלתי אם לשכת עורכי הדין תיתן התראה כי אנשים יכולים גם לשכוח שהם צריכים להאריך.

אורן פרסקי: זאת אחריות שלנו.

אורן פרסקי: אנחנו נאמן, אנחנו צריכים לדאוג להוציא את המכתב לבנק.

דוד רותם: סליחה, יש גבול לכל תעלול שאני יכול לדרוש מהם.

דוד רותם: עורך הדין הזר יודע שיש לו אישור לשנה ואחרי שנה הוא צריך להתייצב בלשכה.

דוד רותם: הוא צריך לזכור שיש לו ערבות והוא יודע שיש לו ערבות ל-8 שנים.

דוד רותם: אם תוך שנה הוא לא יבוא או שהוא עוזב את הארץ ומחזיק את האישורים שלו, הערבות שלו תמומש.

דוד רותם: הוא יודע את זה.

דוד רותם: שנית, תסמוך על הבנקים.

דוד רותם: לפני שהם מממשים לך ערבות הם מודיעים לך.

אלעזר שטרן: אגב, זאת נקודה שהיא לא לגמרי ברורה בסעיף 9.

אלעזר שטרן: אני חושב שצריך להבהיר אותה בצורה יותר ברורה, שבאמת החובה של עורך הדין הזר להתייצב כל שנה – זה עולה אם קוראים היטב את העומק של סעיף 9.

אלעזר שטרן: זה לא בהיר.

דוד רותם: אנחנו רק צריכים לפתור עוד בעיה אחת וזה את עורכי הדין התושבים שצריכים להקל עליהם.

אורן פרסקי: אנחנו בעד זה ובלבד שהם באמת פה, הם יישארו פה ויש להם פה איזו נוכחות ונכסים.

דוד רותם: הם עורכי דין.

דוד רותם: לכל עורכי הדין הישראלים יש נכסים?

דוד רותם: לא, רק לחלק.

פיני שחר: להקל עליהם מאיזו בחינה?

דוד רותם: הם נמצאים בארץ, הם חיים פה.

פיני שחר: הרוב המוחלט יבחר באופציה של ביטוח.

פיני שחר: השאלה, באיזה מובן להקל להם בביטוח?

דוד רותם: אני לא יודע, הם נמצאים פה בארץ.

דוד רותם: אני לא צריך מהם כל מיני דרישות.

פיני שחר: אפשר לפטור אותם מחובת ביטוח עד שלא תהיה חובת ביטוח לעורכי הדין הישראלים.

אורן פרסקי: זה החוק.

דוד רותם: החוק לא נותן לי את זה.

דוד רותם: אלה עורכי דין שעלו ארצה, יושבים בארץ ואני מתייחס אליכם כאל עורכי דין זרים.

דוד רותם: היה צריך לעשות שינוי בחוק לשכת עורכי הדין, כשאנחנו מפרקים אותה ומעבירים את הסמכויות למשרד המשפטים.

דוד רותם: צריך לכתוב שם גם סעיף שמשרד המשפטים יהיה רשאי לקחת את עורכי הדין האלה ולתת להם רישיונות בלי בחינות.

דוד רותם: מי בכלל מסוגל לעבור את הבחינות של לשכת עורכי הדין?

דוד רותם: אל תסתכל עלי, אני לא.

אורן פרסקי: גם השר נאמן כך מתבטא.

אורן פרסקי: מעל 90% מבוגרי האוניברסיטאות עוברים.

דוד רותם: לכן אני רציתי לתת להם בונוס אבל עורכת הדין שפיגלשטיין לא אישרה אותי.

דוד רותם: היא כתבה לשר שלא לעשות את זה.

דוד רותם: איגוד הבנקים, בבקשה.

קארין שמעון: בסעיף 2(3) יש דרישה שהערבות הבנקאית תהיה בלתי ניתנת לביטול.

קארין שמעון: אין דבר כזה.

קארין שמעון: הערבות הבנקאית ניתנת לביטול אבל רק בהוראה של המוטב, דהיינו, לשכת עורכי הדין.

קארין שמעון: צריך להשמיט את הדרישה הזאת או לרשום שהיא תהיה ניתנת לביטול אך ורק בהודעה של לשכת עורכי הדין.

קארין שמעון: זה דבר אחד.

דוד רותם: לא הבנתי.

קארין שמעון: בסעיף 2(3) כתוב שהערבות הבנקאית תהיה בלתי מותנית ובלתי ניתנת לביטול.

קארין שמעון: ערבות בנקאית ניתנת לביטול בהוראת לשכת עורכי הדין שהיא המוטב.

קארין שמעון: ערבות בנקאית היא התחייבות של הבנק כלפי המוטב.

קארין שמעון: במקרה הזה לשכת עורכי הדין.

קארין שמעון: בכל עת יכולה לשכת עורכי הדין לבוא ולהודיע לנו על ביטול הערבות ואנחנו מחויבים לבטל.

פיני שחר: אנחנו רוצים שלא תהיה.

קארין שמעון: מדובר פה בהתחייבות חוזית.

דוד רותם: אין לי בעיה.

דוד רותם: היא תהיה בלתי מותנית ובלתי ניתנת לביטול, העברה או שיעבוד, אלא לפי דרישת הלשכה.

דוד רותם: זה בסדר.

דוד רותם: אתה יודע מה?

דוד רותם: שהלשכה תוותר על הערבות, שתבטל אותה.

דוד רותם: אדוני, תביעה נגד הלשכה זה יותר פשוט מאשר נגד בנק.

אורן פרסקי: אין לנו אפילו התלבטות.

קארין שמעון: בסעיף 8 כתוב "מומשה הערבות.

קארין שמעון: .

קארין שמעון: ולא יאוחר מ-30 ימים".

קארין שמעון: צריך לרשום 30 ימים ממועד המימוש כי לא רשום 30 ימים מאיזה מועד.

קארין שמעון: צריך להוסיף "ממועד המימוש".

אורן פרסקי: זה בסדר.

קארין שמעון: באותו סעיף יש הפנייה "כמפורט בסעיפים 2(3).

קארין שמעון: סעיף 4 סתם השתרבב וצריך למחוק.

אלעזר שטרן: סעיף 4 מחוק.

קארין שמעון: משום מה זה מופיע אצלי.

קארין שמעון: לגבי סעיף 9.

קארין שמעון: בשורה השלישית כתוב: "השיבה הלשכה את הערבות לעורך-הדין הזר".

קארין שמעון: אני מבקשת שיהיה רשום: "תשיב הלשכה את הערבות לתאגיד הבנקאי או למבטח שהוציאה".

קארין שמעון: הבנק, כדי לבטל את הערבות, צריך לקבל אותה חזרה אליו.

דוד רותם: אז שעורך הדין הזר ישבור את הראש.

דוד רותם: הוא שם אצלכם כסף בשביל הערבות הזאת?

דוד רותם: אתם לא נותנים ערבות בגלל העיניים היפות של מישהו.

קארין שמעון: כדי לבטל את הערבות - - -

דוד רותם: שיבוא אותו עורך-דין זר, ייקח את הערבות, יביא אליכם ויגיד: הנה הערבות, תחזירו לי את הכסף.

דוד רותם: למה אני צריך להתעסק עם זה?

דוד רותם: לא הלשכה ולא חברים של הלשכה.

קארין שמעון: מי שהוציא את ההתחייבות הזאת כלפי הלשכה זה הבנק.

קארין שמעון: הלשכה אמורה להחזיר לבנק את הערבות הבנקאית.

קארין שמעון: .

דוד רותם: ואז מה יקרה עם הכסף ששוכב אצלכם תמורת הערבות?

קארין שמעון: ברגע שזה מבוטל אנחנו משחררים את זה .

דוד רותם: שהעורך דין הזר ייקח את הערבות, י קח אותה מהלשכה ויביא אליכם.

קארין שמעון: טוב, אז זה יישאר בתוקף.

קארין שמעון: לגבי הערבות הבנקאית.

קארין שמעון: דיברנו בפגישה הקודמת על הנושא של הצמדה למדד.

קארין שמעון: אני רואה שהכנסתם כאן כן מנגנון של הצמדה למדד - - -

אורן פרסקי: לא הכנסנו.

קארין שמעון: בגוף הנוסח בפסקה השנייה רשום: "ובלבד שלא יעלה על סכום הערבות בתוספת הפרשי הצמדה".

עמי ברקוביץ: את לא בנוסח המעודכן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: המילים "בתוספת הפרשי הצמדה" נמחקו.

דוד רותם: למה זה ירד?

דוד רותם: למה שזה יירד?

אורן פרסקי: כי השקל יציב בשנים האחרונות.

דוד רותם: הבנתי.

דוד רותם: אתה צודק, השקל הוא יציב, זה נכון.

דוד רותם: אבל זה בגלל שיש לנו משרד אוצר כזה.

דוד רותם: מחר ישתנה האוצר, השקל לא יהיה יציב, ואני לא אצטרך לשנות את הצו.

פיני שחר: האם זאת מחמאה למשרד האוצר הנוכחי?

דוד רותם: אתה לא תשמע ממני מחמאות למשרד האוצר, בטח לא אחרי אתמול.

פיני שחר: הצענו לבטל את העניין של ההצמדה כי מבחינה פרקטית עוד 4 שנים נצטרך לדבר על סכום ביטוח שהוא 2,154,000.71 .

פיני שחר: כנ"ל גם לגבי השתתפות עצמית.

פיני שחר: זה יוצר פה סתם בעיות בחישוב, לדעת בדיוק כמה כל אחד צריך להביא.

דוד רותם: 2 מיליון שקל של היום – אני הגשתי את התביעה בעוד 7 שנים ואני אדרוש ריבית והצמדה ואני אקבל פסק דין כזה.

דוד רותם: אז יגידו לי שהערבות היא רק על חצי מהתביעה שלך.

פיני שחר: חצי מהתביעה זה - - -

דוד רותם: עזוב חצי מהתביעה, אתה יודע כמה תהיה ההצמדה ב-8 השנים הקרובות.

דוד רותם: לו הייתי יודע, הייתי שם את הכסף שלי.

פיני שחר: גם אם ניקח עוד 10 שנים זה יכול להישחק 20%.

דוד רותם: לי יש בקשה אליך.

דוד רותם: האם אני יכול, בכל החוקים שאני מגיש, להוסיף 20% ואתה תגיד לי: עזוב, 20% זה לא נחשב?

פיני שחר: כן, בחוקים של משרד המשפטים.

דוד רותם: לא של משרד המשפטים, בחוקים שלי.

פיני שחר: דרך אגב, בכל התקנות שלנו אנחנו מבטלים את סוגיית ההצמדה.

דוד רותם: אני הייתי מסכים איתך אם היית יכול להתחייב לי שמשרד האוצר יישאר כמו שהוא היום ל-10 השנים הקרובות.

דוד רותם: אתה יודע ממה אני מפחד.

דוד רותם: מחר בבוקר יש בחירות ויש שינויים ויש מישהו אחר במשרד האוצר ויש ממשלה אחרת.

דוד רותם: אחר-כך אנחנו רואים שפתאום ההצמדה חלה ואז תבואו בריצה ותגידו שעד ה-15 לחודש חייבים לעשות הצמדות.

דוד רותם: אני מכיר את זה.

אורן פרסקי: אנחנו ניטראליים בעניין הזה.

פיני שחר: אני אספר סיפור אישי.

פיני שחר: לפי הפוליסה אמרו לי שההשתתפות העצמית היא 800 שקלים.

פיני שחר: בתכלס ראיתי שהורידו לי 824 ו-26 אגורות.

פיני שחר: כשהסתכלתי ראיתי שזה מוצמד לינואר 2008.

פיני שחר: אם אנחנו מדברים על 10,000 שקלים, אז שיהיה 10,000 שקלים.

פיני שחר: אם זה 2 מיליון, אז שני מיליון.

פיני שחר: אם זה יישחק - - -

דוד רותם: יש לי בקשה אליך, אל תגיד את זה בקול רם.

דוד רותם: יש לי פוליסת ביטוח חיים, מה שנקרא ביטוח מנהלים משנת 1975, שהיא צמודה למדד.

דוד רותם: אני לא יכול למשוך את הכסף כי אתם הוצאתם איזה חוק נוראי.

פיני שחר: אתה יכול למשוך.

דוד רותם: כן, רק לשלם מס הכנסה על מה שכבר שילמתי פעם אחת.

פיני שחר: על הכסף הזה לא שילמת.

דוד רותם: וודאי ששילמתי.

פיני שחר: אם אתה מדבר על ביטוח מנהלים, לא שילמת.

דוד רותם: קיבלתי קיזוז אבל לא את הכול, רק חלק.

דוד רותם: על כל פנים, אני לא לוקח סיכונים בדברים האלה.

דוד רותם: נראה לי שאתם עושים טעות אבל זאת תהיה הבעיה שלכם.

פיני שחר: על זה לא יקום ייפול הצו.

פיני שחר: אם רוצים להכניס הצמדה, נכניס הצמדה.

פיני שחר: פרקטית זה סתם יוצר בלבול.

דוד רותם: אין בעיה, אתם לא רוצים, נעשה בלי הצמדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: יש עוד התאמות שצריך לבצע בנוסח של הערבות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: להתאים אותן לסעיפים.

קארין שמעון: אז אין מנגנון הצמדה.

דוד רותם: אין הצמדה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: כתוב "ותוקפה לפחות 8 שנים".

קארין שמעון: שנייה, אנחנו תכף נגיע גם לנוסח הזה.

קארין שמעון: אני רוצה שבכותרת הערבות גם יהיה מקום שיצוין התאריך, שזה עניין מהותי ולא טכני.

קארין שמעון: וגם בכותרת "ערבות אוטונומית" יהיה רשום מספר כי מספר הערבות צריך להיות מצוין שם.

קארין שמעון: לגבי הסכום.

קארין שמעון: רשום: "לתשלום כל סכום עד לסכום כולל של " צריך להשאיר כאן "בלנק" ויהיה רשום מה הסכום, או שאתם רוצים שה סכום יהיה באופן קבוע 2 מיליון שקלים.

דוד רותם: 2 מיליון שקלים.

קארין שמעון: לגבי התוקף כבר באמת העלית את זה קודם.

קארין שמעון: תוקף של 7 שנים זה תוקף שפחות מקובל.

קארין שמעון: אני לא יודעת עד כמה זה ישים ואם יהיה עורך דין זר שיעמיד בטוחה ל-7 שנים, זה בסדר.

קארין שמעון: הם ימלאו את התאריך אבל השאלה היא אם פרקטית הם יוציאו.

קארין שמעון: אם לא, יש בטוחות שהן חלופות לערבות.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זהו, שאין.

אורן פרסקי: יש פיקדון.

דוד רותם: יש לי בעיה.

דוד רותם: כתוב פה: "עד סכום כולל של 2 מיליון שקלים שיגיע לכם מאת".

דוד רותם: הערבות הזאת אחרי שנה אני מבקש להאריך אותה או לפרוע אותה ואומרים לי: לא מגיע לך כלום.

דוד רותם: למה שאני אפרע אותה?

אורן פרסקי: כי אם יש לי את עילת המימוש זה יהיה בסדר.

דוד רותם: אתה יודע שהבנקים לא אוהבים לשלם ערבויות, הם אוהבים משפטים.

דוד רותם: זה בסדר, הם דואגים לפרנסה של שני עורכי דין, אחד מכל צד.

דוד רותם: זה בסדר, אתם אוהבים את זה.

קארין שמעון: "כל סכום שנשלם על פי ערבות זאת ישולם בהמחאה לטובת לשכת עורכי הדין".

קארין שמעון: אני מבקשת להשמיט את זה.

קארין שמעון: זה ישולם, בין אם זה יהיה בהעברה בנקאית – אנחנו לא יכולים לכבול את עצמנו לאופן התשלום.

דוד רותם: תמחקי את המילה "המחאה", ישולם לטובת לשכת עורכי הדין.

קארין שמעון: בפסקה האחרונה "דרישה בכתב שתגיע בפקסימיליה או בכל אמצעי אלקטרוני אחר, לא תחשב דרישה תקפה".

קארין שמעון: אני לא יודעת מה זה דרישה תקפה.

קארין שמעון: צריך להוריד את המילה "תקפה".

קארין שמעון: ולרשום "לא תיחשב דרישה בהתאם לכתב ערבות זה".

דוד רותם: בסדר.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא מפריע לך המילה "לפחות 8 שנים"?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה נוסח שאפשרי בערבות?

דוד רותם: ה"לפחות" זה לא חלק מנוסח הערבות.

דוד רותם: אחרי זה בא "עד יום בחודש", אז כותבים להם – זה לא חלק מנוסח הערבות.

קארין שמעון: את זה כבר ביקשנו להשמיט "לפחות 8 שנים".

דוד רותם: זה לא חלק מנוסח הערבות.

אורן פרסקי: זה הושמט.

דוד רותם: זה היה בנוסח ה קודם והורדנו את זה.

קארין שמעון: אז עכשיו יש רק "עד תאריך".

קארין שמעון: לגבי התוספת השלישית: אישור קיום פיקדון.

קארין שמעון: רשום כאן שהתאגיד הבנקאי מאשר שמפקיד הפיקדון הפקיד \

קארין שמעון: פיקדון בסכום של 2 מיליון שקלים חדשים לפחות".

קארין שמעון: אני מבקשת למחוק את זה.

קארין שמעון: שזה יהיה 2 מיליון שקלים בלי המילה "לפחות".

אורן פרסקי: לא צריך "לפחות".

דוד רותם: מצידי הוא הוא יכול לשים 4 מיליון, מה איכפת לי?

קארין שמעון: בסדר, אבל אני לא מאשרת על-פי סכום של 2 מיליון לפחות.

קארין שמעון: גם למחוק את המילים "בחשבון נאמנות נפרד".

קארין שמעון: אני לא יודעת מה זה נפרד.

קארין שמעון: בחשבון נאמנות שמתנהל על שם הלשכה.

קארין שמעון: הבנק לא נכנס לנבכי - - -

דוד רותם: לא, לא.

דוד רותם: זה לא יכול להיות שבאותו חשבון יש כמה פעמים סכום של 2 מיליון.

דוד רותם: כל חשבון עורך דין זר יהיה חשבון זר.

קארין שמעון: אין משמעות למילה "נפרד".

דוד רותם: שמעות היא שהבנק לא יכול לשים באותו חשבון שני פיקדונות.

קארין שמעון: אני מבינה.

קארין שמעון: ההצעה שלי יהיה כתוב:

קארין שמעון: בחשבון נאמנות על שם לשכת עורכי הדין עבור" ויהיה "בלנק" למילוי שם עורך הדין הזר.

קארין שמעון: מבחינתי זה בסדר.

אורן פרסקי: אני מציע שאולי ישימו את מספר החשבון.

אורן פרסקי: בחשבון נאמנות מספר כך וכך של לשכת עורכי הדין.

קארין שמעון: אני רק מבקשת שיורידו את המילה "נפרד" ויהיה רשום "עבור".

קארין שמעון: אז ברור שזה חד-חד ערכי.

קארין שמעון: דבר נוסף.

קארין שמעון: להוריד את הסיפה "לטובת מי שנפגע עקב מעשה או מחדל".

לירז דמביץ-כהן: זה ירד.

קארין שמעון: כנראה אין לנו את הנוסח המעודכן.

קארין שמעון: זה הכול.

אורן פרסקי: אני הייתי רוצה לראות מה נכתב בסעיף המימוש הזה.

אורן פרסקי: צריך לבדוק את זה היטב.

דוד רותם: תכף תשמע מה כתוב בסעיף הזה.

דוד רותם: אתה צריך עכשיו התייעצות של עורכי דין?

אורן פרסקי: אני לא צריך התייעצות עם אף אחד.

אלעזר שטרן: בואו נעבור על כל הדברים שנשארו.

דוד רותם: תן לו קודם את הנוסח של המימוש בסעיף 7(5).

אלעזר שטרן: לפני סעיף קטן 5 נצטרך לעשות תיקון בתוך הרישה של סעיף 7.

אלעזר שטרן: כיום הרישה של סעיף 7 מכוונת רק לנושא של פסק דין, הסכם פשרה וכו'.

אלעזר שטרן: נצטרך טיפה לשנות שם את הניסוח ואז בסעיף קטן 5 דיברנו על זה יהיה: "אם תוקף הערבות עומד לפקוע והבנק לא מאריך אותה" - - -

אורן פרסקי: תוקף לא עומד לפקוע אחרי שנה.

אורן פרסקי: אנחנו עומדים להיות ביותר מאשר שנה בפחת מהמקסימום.

אורן פרסקי: זאת אומרת, אם הערך העתידי פחת מ-7 שנים אנחנו יכולים לדרוש.

אורן פרסקי: כך זה צריך להיות כתוב.

אורן פרסקי: אחרת אני צריך לחכות 8 שנים בשביל לבוא ולדרוש ולקבל חדש.

דוד רותם: תכתוב: אם חלפה שנה מיום הצעת הערבות ועורך הדין הזר לא האריך אותה, אז אפשר יהיה לממשל.

עמי ברקוביץ: אני רק מציע להקדים לזה משפט.

עמי ברקוביץ: כרגע אין חובה בצו על עורך דין בתום שנה להאריך לעוד שנה פלוס 7.

עמי ברקוביץ: שיהיה משפט כזה במקום סעיף 9 שמנוסח לא מספיק ברור בהקשר הזה ולנסח אותו כחובה.

עמי ברקוביץ: אז לשלב את עילת המימוש שמבקשת לשכת עורכי הדין.

אלעזר שטרן: ברגע שנכניס את זה בסעיף 9 - - -

עמי ברקוביץ: להוציא את זה.

עמי ברקוביץ: תחיל חובה בסעיף של הערבות ואם זה לא זה - - -

אלעזר שטרן: סעיף 7 זה אופן המימוש.

עמי ברקוביץ: נכון, אבל יש לך את סעיף 2 שמדבר על ערבות.

עמי ברקוביץ: אולי להוסיף עוד סעיף בערבות הזאת שמטיל חובה להאריך אותה מידי שנה לשנה פלוס 7.

עמי ברקוביץ: אחרת הוא לא יבין שזה מה שהוא צריך לעשות.

לירז דמביץ-כהן: בכל מקרה אמרנו שאת סעיף 9 צריך להעביר.

אלעזר שטרן: אנחנו פשוט נעביר את סעיף 9 לסעיף 2(5).

עמי ברקוביץ: ל-9 יש שני היבטים, יש לו פיקדון ויש לו ערבות.

אלעזר שטרן: זה עניין של טכניקה, אפשר בתוך סעיף 9 להבהיר את הנקודה הזאת.

אורן פרסקי: מה שעמי הציע בסעיף 9 זה טוב.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: איך עורך דין יידע שעומדים לחלט לו? הם לא חייבים להודיע לו.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: נגיד והוא שכח, המחיר של זה הוא 2 מיליון.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הבנקים לא חייבים להודיע לו, אתם לא מודיעים לו.

דוד רותם: מה קורה כשעורך דין שוכח להגיש כתב הגנה?

דוד רותם: הקליינט שלו חוטף פסק דין והוא מממש את הערבויות, זה הכול.

דוד רותם: את מדברת איתי על עורך דין ולא על אדם סתם ששכח.

דוד רותם: הוא שכח, אז שלא ישכח.

אורן פרסקי: בשביל זה הלשכה היא נאמן והיא תבקש את החידוש.

עמי ברקוביץ: אורן, רק להבהיר, זה לא חילוט, זה הופך בעצם לפיקדון.

דוד רותם: פיקדון, בוודאי.

אורן פרסקי: כן, אם מימשתי את הערבות.

עמי ברקוביץ: הוא נשאר ואם הוא מפסיק אחרי 7 שנים, אתם מחזירים לו את ה כסף?

דוד רותם: בוודאי.

אורן פרסקי: אם הוא ירצה להביא לי ערבות חדשה - - -

דוד רותם: לא, אם הוא רוצה לעזוב.

אורן פרסקי: אז אני אחזיק את הפיקדון.

דוד רותם: אחרי 7 שנים הוא בא ולוקח את הכסף.

דוד רותם: זה יכול להיות רווח נקי כי הלשכה תצמיד לו את זה.

דוד רותם: כנאמן היא חייבת בהצמדה.

אורן פרסקי: יהיו רווחים על זה.

דוד רותם: בוודאי, בלשכה בוודאי יהיו רווחים.

דוד רותם: אבל כמה אתם רוצים כהוצאות?

עמי ברקוביץ: סעיף 7(1) מדבר על פסק דין חלוט והסעיפים האחרים לא.

עמי ברקוביץ: צריכה להיות האחדה.

אורן פרסקי: גם לגבי פסק הבורר וגם לגבי פסק חוץ.

אורן פרסקי: אין לי בעיה עם זה.

דוד רותם: עוד משהו?

רן ונגרקו: בישיבה הראשונה היתה לי שאלה האם הכוונה בנוסח הזה זה שאי-אפשר לשעבד או למשכן או לעקל את הפיקדון הזה.

רן ונגרקו: או, לחילופין, אם מטילים עליו צו עיקול, אז למעשה הוא כבר לא עומד בתנאי הזה ולכן הפיקדון לא יכול לשמש - - -

אורן פרסקי: לא, צריך להיות חופשי מעיקול.

דוד רותם: אני לא בטוח שאפשר לעשות את זה בצו.

אורן פרסקי: גם אני חושב שלא.

אורן פרסקי: אני חושב שזה עניין של חקיקה.

אורן פרסקי: אחרת יבואו ויעקלו אותו.

עמי ברקוביץ: חוק הנאמנות הוא זה שמונע את העיקול לפחות מבחינת הנושים של הלקוח.

עמי ברקוביץ: זאת אומרת, ההגנות יהיו מכוח חוק הנאמנות.

עמי ברקוביץ: ההוראה הזאת בעצם משלימה את זה, היא לא יוצרת את זה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: סעיף 3(ב) לחוק הנאמנות קובע שאין לרדת לנכסי הנאמנות אלא בשל חובות המוטלים עליהם הנובעים מפעולות הנאמנות.

דוד רותם: אתם הולכים לפינה.

דוד רותם: השאלה, אם זה כבר נכסי נאמנות?

דוד רותם: זה עוד לא נכסי נאמנות.

אורן פרסקי: יש פה שאלה.

פיני שחר: למה זה לא נכסי נאמנות?

דוד רותם: כי עוד לא הגיע הזמן לממש את זה, אז איך זה נכסי נאמנות.

דוד רותם: זה שזה חשבון נאמנות זה בסדר.

דוד רותם: מצידי אתה יכול לקרוא לזה איך שאתה רוצה.

דוד רותם: של מי הכסף בינתיים?

דוד רותם: מחר בבוקר אני עורך הדין הזר מודיע שאני עוזב.

פיני שחר: תקבל אותו בחזרה.

דוד רותם: אם כך, זה לא נכס נאמנות.

דוד רותם: אני חושב שאתם הולכים לפינה אם אתם הולכים לחוק הנאמנות.

אורן פרסקי: צריכים לחזק את הדבר הזה.

אורן פרסקי: הכיוון הוא נכון אבל צריך לתת לו תוקף בטוח.

אורן פרסקי: אני חושב שזה בחוק.

אורן פרסקי: יכול להיות בחוק לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: אני לא בטוח מה אני רוצה פה.

דוד רותם: הוא צריך להיות חופשי מכל שעבוד או משכון.

דוד רותם: עם זה אין שום בעיה כי כדי לשעבד אותו ולמשכן אותו זאת פעולה רצונית, הבנק לא ייתן לך את זה.

דוד רותם: עיקול בכל עת.

דוד רותם: רבותיי היקרים.

דוד רותם: אני הגשתי תביעה נגד עורך הדין וביקשתי לעקל.

דוד רותם: אני המבקש, אז יהיה עיקול.

אורן פרסקי: אבל יכול להיות שיבוא נושה אחר של עורך הדין מחוץ לארץ, יש לו תביעה של מיליונים נגד הפירמה הזאת והוא יעקל את זה.

אורן פרסקי: הוא לא הנפגע שהחוק הזה בא להגן עליו.

אורן פרסקי: מה אנחנו נוכל לעשות נגד העיקול הזה?

אורן פרסקי: לא נוכל לעשות כלום.

דוד רותם: צריך להכניס פה סעיף שאומר שאם מוטל עיקול יודיע הבנק ללשכה והלשכה תבטל את ההיתר.

דוד רותם: זה הכול, הוא יצטרך לחדש את זה.

לירז דמביץ-כהן: אז אין לו היתר להמשיך לעבוד.

אורן פרסקי: אני לא רוצה שהוא יתפספס.

דוד רותם: אין גבול לדמיון.

דוד רותם: מה אתה רוצה, אני לא מבין?

אורן פרסקי: עיקולים זה דמיון?

דוד רותם: עיקולים זה לא דמיון.

דוד רותם: אתה מדבר איתי על עורך דין זר, שיש נושא מחוץ לארץ שיטיל עיקול.

אורן פרסקי: אז הוא בא לפה כי היו לו בעיות מהימורים.

אורן פרסקי: הוא להגיש פסקי דין על עורכי דין מאנגליה שהיו עם הימורים ובאו לפה.

דוד רותם: לא יכול להיות שלעורכי דין יש הימורים.

דוד רותם: באמת, יש גבול.

אורן פרסקי: אני אראה לך אחר-כך את מראי המקום.

דוד רותם: לא להעליב את עורכי הדין, בבקשה.

דוד רותם: אני מכיר עורכי דין ישראלים שנושאים לאנגליה להמר אבל הפוך אני לא מכיר.

אורן פרסקי: יש לו נושים.

אורן פרסקי: הנושים האלה מחוץ לארץ יודעים שהוא ברח לפה והם מטילים עיקולים ואז הלך הביטחון.

דוד רותם: אתה צודק לחלוטין.

דוד רותם: מה אתה רוצה שאני אעשה?

אורן פרסקי: שיהיה בחוק, הפסקה הזאת.

דוד רותם: אבל אין לי עכשיו חוק.

דוד רותם: מי יגיש חוק?

אורן פרסקי: משרד המשפטים פה, הם מגישים חוקים כל הזמן.

דוד רותם: יש לי בשבילך הפתעה, לוקח להם זמן לעשות חוק.

אורן פרסקי: יש פה בעיה.

אורן פרסקי: אני פשוט רואה שלא יהיה לו תוקף כמו שאנחנו מתכוונים.

אלעזר שטרן: בכל מקרה, אם כן יהיה עיקול - - -

אברהם מיכאלי: או שהוא מביא ערבות חדשה או שמתבטל לו ההיתר.

דוד רותם: מתבטל לו ההיתר אבל בינתיים הוא כבר במקסיקו.

דוד רותם: יש גבול.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: במיוחד כשחוק הנאמנות כן חל.

עמי ברקוביץ: כשכתוב בכללי האתיקה שעורך דין מחזיק כספים בחשבון נאמנות נפרד, הוא לא נאמן על הכספים?

עמי ברקוביץ: הכספים הם לא בבעלותו מכוח דיני הנאמנות?

עמי ברקוביץ: אני פשוט שואל שאלת הבהרה.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: עורך דין שמחזיק חשבון נאמנות, אי-אפשר לעקל את זה.

דוד רותם: אפילו לא מס הכנסה.

עמי ברקוביץ: מה זה שונה מפה?

עמי ברקוביץ: שם זה כתוב בכללי אתיקה ופה זה כתוב בצו.

אורן פרסקי: זה לא כללי האתיקה שמשחררים את זה.

אורן פרסקי: אם זה משוחרר זה רק על-פי הסעיף הזה בחוק הנאמנות.

אברהם מיכאלי: הוא צודק.

אברהם מיכאלי: אם יש מניעה לעקל, צריך להכניס את זה בצו.

אברהם מיכאלי: יש היגיון במה שאתה אומר.

דוד רותם: לשם שינוי עמי צודק.

קארין שמעון: חשבון הנאמנות הוא על שם לשכת עורכי הדין.

קארין שמעון: היה מקרה שבית משפט הורה, בגלל שידעו מי עומד מאחורי הנאמנות ומי הנהנה בחשבון הזה, ניתן היה לשים יד על הכספים האלה.

דוד רותם: לא, אבל הוא לא הנהנה.

דוד רותם: אני הנהנה, הציבור הוא הנהנה.

אורן פרסקי: הציבור הוא נהנה.

אורן פרסקי: זה יהיה בעייתי.

דוד רותם: זה יהיה בעייתי?

דוד רותם: אני קודם כל אאשר את הצו ואם זה יהיה בעייתי אתם תחזרו אלי עוד מעט.

דוד רותם: הם יבדקו את זה, אתם תבדקו.

דוד רותם: אתם עורכי דין, מותר לכם גם לבדוק דבר בצורה רצינית.

אורן פרסקי: אני מסכים עם היושב ראש.

אורן פרסקי: אני לא מתנגד למה שכתוב פה, אני חושב שכתוב פה טוב.

אורן פרסקי: אני אומר שצריכים עוד איזה חיזוק.

דוד רותם: אורן, תלך הביתה, תבדוק את זה.

דוד רותם: אם כן, אתה תפנה לעמי והם יתקנו את החוק במקום אחר.

אברהם מיכאלי: ההערה שלך היא נכונה.

אברהם מיכאלי: לדעתי צריך להבטיח את זה מהזווית הזאת שלא ניתן יהיה לעקל כי הוא לא הנהנה יותר.

דוד רותם: נכון.

אורן פרסקי: יש כללים שצריכים ללכת יחד עם זה שאנחנו מחכים חודשים לתגובתכם.

אורן פרסקי: אנחנו רוצים להפעיל את החוק, אנחנו זקוקים לדברים.

פיני שחר: עד שהצו יהיה, אנחנו מעריכים - - -

לינדה שפיר: זה לא עד ש - - -

עמי ברקוביץ: זה הרבה יותר מידע מהתשובה שקיבלנו מכם על האפשרות להפעיל את הביטוח.

לינדה שפיר: עמי, בלי הקטנוניות הזאת, אתם יודעים שזה לא נכון.

עמי ברקוביץ: אתם קטנוניים כי את יודעת שאנחנו עושים את העבודה שלכם בהתקנת הכללים.

דוד רותם: בבציק, איזה הנחות רוצים עורכי הדין הזרים בישראל.

עמי ברקוביץ: את יודעת כמה שעות עבודה אני הקדשתי לכללים האלה?

עמי ברקוביץ: יותר מאשר כל עורכי הדין שלך ביחד.

דוד רותם: במה אנחנו יכולים להקל עליכם.

ברוך בבצ'יק: אנחנו רוצים לעבוד כבר.

דוד רותם: אין בעיה, אבל אתם רוצים לעמוד בכל הכללים האלה?

ברוך בבצ'יק: לא.

ברוך בבצ'יק: אם היינו יושבים בניו יורק היינו יכולים לקבל לקוח ישראלי בלי שום בעיה.

ברוך בבצ'יק: כשאנחנו יושבים פה פתאום יש כל מיני בעיות.

ברוך בבצ'יק: אני יכול לעשות מסמך ללקוח ישראלי הרבה יותר טוב ממישהו במשרד פה.

ברוך בבצ'יק: חבל על הציבור.

ברוך בבצ'יק: אני עליתי בשנת 1994 - - - .

דוד רותם: אני לא מבין, אתה רוצה שהצו יחול עליך?

ברוך בבצ'יק: רוצים לעבוד, ביטוח זה סביר, רוצים להיות נורמאלי.

ברוך בבצ'יק: עליתי ב-1994, אני גר פה.

ברוך בבצ'יק: מה הבעיה?

ברוך בבצ'יק: אני רוצה לעבוד.

ברוך בבצ'יק: תן לי ביטוח, תן לי לעבוד.

ברוך בבצ'יק: משהו סביר, לא כל התנאים של המשרד פה.

ברוך בבצ'יק: אני לא משרד ענק כזה, אני רוצה לעבוד.

ברוך בבצ'יק: לא דבר טיפש שהחוק אומר שבגלל שאני יושב פה אני לא יכול לעבוד.

ברוך בבצ'יק: תן לי לעבוד.

ברוך בבצ'יק: תיקח מאיתנו את האזיקים.

דוד רותם: חבר'ה, הם צודקים.

דוד רותם: זה נכון, עליהם צריך להטיל רק את חובת הביטוח.

עמי ברקוביץ: אולי להקל עליהם גם בתנאים המהותיים של הביטוח.

דוד רותם: אני הייתי מקל עליהם בכל דבר.

דוד רותם: מבחינתי הם כמו עורכי דין ישראלים.

דוד רותם: זה שהם לא עברו את הבחינה?

דוד רותם: אסון גדול.

עמי ברקוביץ: לפטור אי-אפשר אבל אולי לצמצם מאוד את התנאים.

ברוך בבצ'יק: דרך אגב, רציתי לעשות את הבחינה אבל אי-אפשר כי יש חוק ש-10 שנים אחרי אי-אפשר.

דוד רותם: מה?

ברוך בבצ'יק: יש כל מיני דברים טיפשיים.

ברוך בבצ'יק: עשיתי כל דיני ישראל, עשיתי כל הסטאז''' ועכשיו אני לא יכול לעשות את המבחן כי זה 10 שנים.

דוד רותם: מה 10 שנים?

ברוך בבצ'יק: 10 שנים אחרי שאתה עולה.

דוד רותם: אורן, אי-אפשר לעשות בחינת סטאז'' אלא אחרי 10 שנים מיום שאתה עולה?

ברוך בבצ'יק: אני הייתי צריך לעשות סטאז' שוב פעם.

אורן פרסקי: לא.

אורן פרסקי: כל הזמן נבחנים.

ברוך בבצ'יק: רק תן לי לעבוד.

עמי ברקוביץ: תוך 10 שנים מיום העלייה מותר לו לקבל פטור.

לינדה שפיר: יש מועדים לפטורים ויש מועדים להתמחות.

אורן פרסקי: אם הוא עבד 5 שנים בחוץ לארץ אז הוא כבר פטור מהבחינה.

אורן פרסקי: אם הוא עבד 10 שנים - - -

ברוך בבצ'יק: סליחה.

ברוך בבצ'יק: עברתי על זה עם רחל אופיר כשהייתי בניו-יורק אבל החוק לא אומר סדר שאם אתה עובד 5 שנים, קודם כל צריך לעשות דיני ישראל ואז סטאז' ואז עוברים 5 שנים.

ברוך בבצ'יק: רציתי לעשות את זה הפוך, עשיתי דיני ישראל וסטאז'.

ברוך בבצ'יק: והיא אמרה שאי-אפשר, למרות שזה לא בחוק.

ברוך בבצ'יק: למה עושים לנו כמה שיותר קשה?

ברוך בבצ'יק: אנחנו רק רוצים לעבוד.

דוד רותם: הם עושים את זה קשה לכולם.

ברוך בבצ'יק: אנחנו משלמים מס.

ברוך בבצ'יק: תן לי לשלם להם VAT, לעשות כסף למדינה כמה שיותר.

ברוך בבצ'יק: מה הבעיה?

דוד רותם: מה הקשר של לשכת עורכי הדין ל-VAT?

ברוך בבצ'יק: אני שואל למה זה כל-כך קשה?

ברוך בבצ'יק: לי זה מאוד פשוט.

דוד רותם: גם לי מאוד קשה.

דוד רותם: רבותיי, מה אנחנו עושים עם עורכי הדין האלה?

דוד רותם: איך אנחנו מקלים עליהם.

אורן פרסקי: אנחנו מוכנים לבדוק כמה הסכום שמקובל.

אורן פרסקי: אם הסכום שמקובל על עורכי דין ישראלים הוא פחות מ-2 מיליון, נניח הוא 1.5, אם הם מוגדרים כתושבי קבע בישראל, אני מוכן להוריד את זה לאותו סכום של הישראלים.

ברוך בבצ'יק: אין לי אפילו 100,000 שקלים לשים על פיקדון.

דוד רותם: לא בפיקדון, ביטוח.

ברוך בבצ'יק: יש לי מיליון דולר בניו יורק.

עמי ברקוביץ: אפשר להקל עליו גם במישור של הבטוחות האחרות.

עמי ברקוביץ: אם הוא תושב מקומי - - -

דוד רותם: איך עושים את זה?

אורן פרסקי: זה יכול להיות 1.5 מיליון.

דוד רותם: איך עושים את זה?

עמי ברקוביץ: כותבים: על אף האמור בסעיף זה, היה המבטח - - -

דוד רותם: אתה יכול לעשות את זה במקום?

אורן פרסקי: אני חושב שזה תיקון חוק.

דוד רותם: לא, אני יכול לעשות את זה בצו.

אורן פרסקי: ה-2 מיליון לא נקבע בחוק?

קריאה: לא, רק חובת ביטוח.

דוד רותם: איך אנחנו מקלים עליהם?

אורן פרסקי: סעיף מיוחד לעורך דין זר שהוא תושב ישראל קבוע, במקום 2 מיליון, זה יעמוד על 1.5.

דוד רותם: למה 1.5 מיליון?

אורן פרסקי: זה מה שהישראלים מביאים.

דוד רותם: איזה ישראלים מביאים 1.5 מיליון.

דוד רותם: ישראלים לא מביאים ביטוח בכלל.

אורן פרסקי: הם מביאים.

דוד רותם: איזה מביאים?

דוד רותם: תראה לי כללים אצלכם שחייבים לעשות ביטוח, אני אדבר איתך.

אורן פרסקי: זה נמצא אצלם בטיפול.

דוד רותם: בסדר, אז אנחנו נקבע שהם צריכים שיהיה להם ביטוח כמו עורך דין ישראלי.

דוד רותם: זה חסר משמעות.

דוד רותם: אני רוצה להפוך אותם - - -

אורן פרסקי: החוק מחייב.

דוד רותם: מבחינתי הם לא עובדים זרים.

אורן פרסקי: הם כן.

דוד רותם: עזוב אותי מההגדרות שלכם.

אורן פרסקי: אפשר להקל עליהם אבל אי-אפשר להפר את מצוות החוק.

עמי ברקוביץ: החוק לא מונע, למשל, לתת הקלות במובן של פיקדון, במקום 2 מיליון זה יכול להיות 100,000 שקלים כי אתה לא נותן בכלל פיקדון.

דוד רותם: נכון.

עמי ברקוביץ: אם הוא עורך דין מקומי אז הרציונאל שהוא יברח לא קיים כאן.

דוד רותם: מה ממוצע הביטוח של עורכי הדין בלשכת עורכי הדין?

דוד רותם: את זה אתם יכולים לברר בדקה וחצי.

פיני שחר: עד כמה שאני זוכר זה בין מיליון למיליון וחצי שזה הבסיס.

פיני שחר: יש כאלה שגם קונים שכבה עליונה.

פיני שחר: שכבות נוספות.

לינדה שפיר: מי שעובד באמת קונה שכבות נוספות.

דוד רותם: אני רוצה להוריד בפיקדון ובערבות.

דוד רותם: מצידי זה יכול להיות 100,000 שקלים.

דוד רותם: הם גרים פה, יש להם בתים פה.

דוד רותם: תפוס לו את הבית, הוא כמוך.

דוד רותם: זה שהוא לא עבר את בחינות הלשכה זה לא משנה את הידע שלו.

דוד רותם: להיפך, לפעמים הידע שלו הוא יותר ולכן הוא לא מצליח לעבור את בחינות הלשכה.

דוד רותם: יש לו עודף כישורים.

אורן פרסקי: אם אתה רוצה להקל עד כדי כך, צריך שבאמת הוא יהיה כמונו.

אורן פרסקי: זאת אומרת, שזה לא סתם מישהו שיש לו תושבות שהוא פה ולא פה.

אורן פרסקי: הוא צריך להיות מישהו עם נכסים, תושב קבע.

עמי ברקוביץ: אורן, איך אתם בודקים תושב שצריך לקבל רישיון מקומי.

עמי ברקוביץ: הרי החוק קובע שתנאי להיות עורך דין זה תושב ישראל.

עמי ברקוביץ: איך אתם בודקים את זה?.

אורן פרסקי: אני לא יודע איך המנגנון בודק.

לינדה שפיר: אנחנו בודקים את זה בהצהרה ובמקרה של ספק אנחנו בודקים עם משרד הפנים.

לינדה שפיר: זה דבר שנבדק.

עמי ברקוביץ: למה אתם יכולים לעשות את אותה בדיקה?

דוד רותם: תעשו את אותה בדיקה עליהם.

דוד רותם: מה קורה?

דוד רותם: החבר'ה האלה בעצם היו לוקחים אזרחות וגומרים את הסיפור אבל נוח להם שהם מחזיקים דרכון אמריקאי והם נוסעים הלוך וחזור וכל הדברים האלה.

אורן פרסקי: הוא יכול להיות אזרח כפול.

אורן פרסקי: האמריקאים מאפשרים אזרחות כפולה.

אורן פרסקי: יש פה 150,000 אמריקאים שרוב רובם הם אזרחים ישראלים ואזרחים אמריקאים ויש להם שני דרכונים.

אורן פרסקי: זה לא דבר בעייתי בכלל.

דוד רותם: זה כן בעייתי, אני לא יכול להיות בעל שני דרכונים.

אלעזר שטרן: זה לגבי הפיקדון והערבות.

דוד רותם: רוצה לדעת מה הממוצע.

שרית שפיגלשטיין: לא כל-כך ברור מה ההתעקשות הזאת מצד לשכת עורכי הדין?

שרית שפיגלשטיין: מה החשש שלהם?

דוד רותם: לשכת עורכי הדין לא מתעקשת.

אורן פרסקי: החוק דורש את זה.

דוד רותם: אם החוק אומר שאנחנו חייבים לקבל ערבות או ביטוח או פיקדון, אז אנחנו צריכים לקבוע לגבי עורכי הדין האלה - - -

שרית שפיגלשטיין: נכון, אבל הוא לא מתייחס לגובה שלהם.

דוד רותם: לכן אני אומר שבצו אנחנו צריכים להתייחס לגובה.

שרית שפיגלשטיין: זה יכול להיות 200,000 שקלים.

דוד רותם: אמרתי 100,000 שקלים אבל השאלה היא מה אני עושה עם הביטוח.

דוד רותם: אם עורכי הדין הממוצעים בישראל יש להם ביטוח של חצי מיליון, אז אני רוצה גם מהם חצי מיליון.

דוד רותם: אין חובה אבל יש בפועל.

פיני שחר: נכון ל-2008 סכום הביטוח של עורכי הדין עמד על 2.1 מיליון שקלים.

פיני שחר: לטעמי זה לא השתנה מאז.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל זה למי שרשום בלשכה.

לינדה שפיר: במכרז שנעשה הורדנו את המחיר של הפוליסה.

אלי נקר: - - היו על חובת ביטוח אחריות מקצועית בוועד המרכזי 3 שנים אחורה.

אלי נקר: הגיעו להסכמה שזה 1.5 מיליון.

דוד רותם: האם עורכי הדין האלה, שהם עורכי דין זרים מבחינתכם, יכולים לעשות את הביטוח בלשכה או שזה רק לחברי לשכה?

אורן פרסקי: הפוליסה צריכה להתאים.

אורן פרסקי: זה התהליך שאנחנו צריכים לעבור.

אורן פרסקי: אם נעבור את זה יחד עם האוצר - - -

דוד רותם: אני רוצה שהוא יוכל לקנות את אותה פוליסה כמו עורך דין ישראלי.

שרית שפיגלשטיין: הם לא רוצים להכניס את זה למכרז.

אלי נקר: הבעיה היא שלעורך דין ישראלי אין את אותו " run off" שהכנסנו פה.

דוד רותם: גם הם לא צריכים את ה"run off" משום שהם פה.

אלעזר שטרן: לגביהם אפשר לחזור לנוסח המקורי שהציע האוצר.

דוד רותם: שמענו גם שעורכי דין ברחו מהארץ.

אלעזר שטרן: לגביהם אפשר לחזור לנוסח המקורי שהציע האוצר.

אורן פרסקי: ברחו לארץ.

דוד רותם: אני מכיר כמה עורכי דין שברחו מהארץ.

אורן פרסקי: אני רק מכיר אחד שהיה שופט.

דוד רותם: תבוא אלי אחר-כך, אני אתן לך כמה שמות.

אלעזר שטרן: אדוני, יהיה אפשר לחזור לגבי תקופת ה-run off" להצעה המקורית של האוצר, שאם אני זוכר נכון זה יהיה פלוס שנה.

דוד רותם: כן.

אלעזר שטרן: בעצם לגבי הביטוח הורדנו את הסכום ל-1.5 מיליון וגם את העניין של ה"run off".

דוד רותם: כן.

אורן פרסקי: ובלבד שהם תושבי קבע.

דוד רותם: בתנאי שהם תושבי קבע, בוודאי.

דוד רותם: תושבי קבע זה לא שהוא בא לפה לשבועיים והוא יושב בניו-יורק.

אברהם מיכאלי: יש הגדרה של 180 יום לתושבות קבע.

דוד רותם: אני רוצה שהוא יהיה עורך דין תושב קבע לפחות 3 שנים.

עמי ברקוביץ: מבחינת הטרמינולוגיה, מכיוון שחוק הלשכה מדבר על תנאי להיות עורך ישראלי זה תושב, עדיף להשתמש במונח "תושב" כדי לא ליצור סתירות.

אברהם מיכאלי: אין מושג של תושב קבע, יש תושב.

אברהם מיכאלי: תושב קבע זה בשפה של בני אדם.

עמי ברקוביץ: אז אם תרשמו תושב קבע - - -

אברהם מיכאלי: יש אזרח ויש תושב.

אברהם מיכאלי: יש הגדרה במשרד הפנים.

אורן פרסקי: שהוא יהיה תושב לפחות 3 שנים לפני הגשת הבקשה.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: מה עם הקלות ביתר הבטוחות?

אלעזר שטרן: עשינו להם 100,000 שקלים.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בפיקדון גם?

דוד רותם: כן.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: בלי התקופה של ה-7 שנים?

אורן פרסקי: לעורכי דין ישראלים יש 1.5 מיליון וחצי.

דוד רותם: זה בביטוח.

דוד רותם: בביטוח השארתי את זה 1.5 מיליון כמו עורכי הדין הישראלים.

אורן פרסקי: 100,000 שקלים פיקדון זה לא נראה לי מספיק.

דוד רותם: כשתראה לי את עורכי הדין הישראלים עם 100,000 שקלים ביטחון, אני אשמח.

אורן פרסקי: זה לא מספיק, זה לא אחראי מבחינת הציבור.

דוד רותם: זה אחראי מבחינת הציבור.

דוד רותם: הוא גר פה בארץ.

דוד רותם: ההבדל היחיד בינו לביני זה שאני עברתי את הבחינה והוא עוד לא.

דוד רותם: זה כל ההבדל.

אורן פרסקי: זה כל ההבדל בינך לבין כל מי שלא עורך-דין במדינה.

דוד רותם: איזה מזל יש לאנשים האחרים.

אורן פרסקי: עדיין אנחנו צריכים להגן על הציבור.

דוד רותם: אני מגן על הציבור.

דוד רותם: כולנו יודעים מה הבעיה.

דוד רותם: גמרתי אתמול את הבחינות וקיבלתי את הרישיון.

דוד רותם: אני עסקתי בהוצאה לפועל בכל הסטאז' שלי ומחר בבוקר אני מקבל תיק על רצח המוני.

דוד רותם: אין לי שום בעיה.

דוד רותם: מה, אני אגרום נזק קטן יותר?

דוד רותם: ואתם לא דורשים ממני שום ביטחון או בטוחה או כלום.

אורן פרסקי: אנחנו רוצים לדרוש אבל זה תקוע.

דוד רותם: איפה זה תקוע?

אורן פרסקי: במשרד המשפטים.

דוד רותם: על מה.

אורן פרסקי: הגשנו הצעה לחובת ביטוח לישראלים.

שרית שפיגלשטיין: אי-אפשר לעשות את זה בכללים, צריך לעשות את זה בחוק.

דוד רותם: מה הם ביקשו?

שרית שפיגלשטיין: הם ביקשו לתקן את הכללים, להחיל את חובת הביטוח בכללים.

שרית שפיגלשטיין: זה בלתי אפשרי.

אלי נקר: בואו נעשה סדר.

אלי נקר: הלכנו לשר המשפטים הוא אמר: אל תתקנו בחוק, עדיף לי שתתקנו בכללים.

אלי נקר: צוות בראשות קלינג גיבש את הכללים.

אורן פרסקי: עובדים על זה 3-4 שנים.

דוד רותם: יש כמה חברי כנסת שאין להם שום בעיה.

דוד רותם: תביאו את הכללים, נהפוך את זה לחוק ומיכאלי יגיש.

לינדה שפיר: יש לי את הנתונים.

לינדה שפיר: למקרה 1.47 מיליון ובמצבר 2.5 מיליון.

דוד רותם: בסדר, 1.5 מיליון, כמו שאמרנו.

לינדה שפיר: על פני הדברים אין בעיה לטפל גם בעורכי דין זרים תושבי ישראל.

לינדה שפיר: בדקתי כבר עם יועץ הביטוח ותכף נקבל תשובה.

דוד רותם: יוצא מן הכלל, אז תכניסו אותם גם לפוליסת ביטוח.

דוד רותם: עוד משהו, לפני שאני יוצא להפסקה ומצביע?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: הערבות והפיקדון גם לא יהיו ל-7 שנים, נכון?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: גם את ה-7 שנים של הערבות והפיקדון משמיטים.

אלעזר שטרן: אז לכמה זמן?

הילה דוידוביץ-בלומנטל: שנה.

אורן פרסקי: אי אפשר להשמיט.

דוד רותם: אפשר.

דוד רותם: מה זה אי-אפשר להשמיט?

דוד רותם: אמרתי לך כבר, הוא מבחינתי בדיוק כמוני.

דוד רותם: אין שום הבדל בינינו.

דוד רותם: להיפך, אני מניח שבדרך-כלל החינוך המשפטי שלו הוא יותר טוב משלי ולכן הוא יהיה יותר רציני.

לינדה שפיר: תלוי איפה הוא למד.

דוד רותם: אני יודע איפה אני למדתי.

אורן פרסקי: כבוד היושב ראש מסתכל עליו אבל יבואו אנשים מאלבניה ויגידו שהם עורכי דין מאלבניה והם עכשיו תושבים פה.

אורן פרסקי: הם יבקשו להתחיל לפעול.

דוד רותם: ואיזה דין זר הם יתנו ייעוץ, בדין האלבני?

דוד רותם: שיתנו בדין האלבני.

אורן פרסקי: - אחר-כך אנחנו לא יודעים איך לסתום אותו.

דוד רותם: אתה יודע מה הבעיה היום?

דוד רותם: הבעיה היום היא שהולכים לעורך-דין ישראל שקיבל אתמול את הרישיון והוא נותן ייעוץ בחוק ההונגרי.

דוד רותם: זה יותר גרוע.

אורן פרסקי: שיהיה 3 שנים לפחות.

עמי ברקוביץ: החובה היא כל עוד הוא רשום?

אורן פרסקי: הרי המקרים לא נודעים עד לאחר זמן.

אורן פרסקי: הביטוחים האלה חייבים שתהיה תקופת "run off" מכיוון שאחרת אתה לא יכול.

אורן פרסקי: הביטוחים האלה הם הכי מסובכים שיש.

אורן פרסקי: אני לא מומחה ביטוח אבל קרה כל-כך הרבה פעמים שאתה מחליף חברה ואחרי שנתיים מישהו תובע אותך.

אורן פרסקי: אני מבטח אותך היום, אני לא ביטחתי אותך אז.

אורן פרסקי: אתה הולך לזה של אז, הוא אומר: ביטחתי אותה אז, המקרה מהיום, תלך להוא.

אורן פרסקי: זה דבר מסובך.

אורן פרסקי: אנחנו פותחים פתחים ונותנים פטורים כדי להיות נחמדים.

אורן פרסקי: אנחנו לא יודעים בפני מי אנחנו עומדים להיות נחמדים.

אורן פרסקי: אנחנו עושים טעות.

עמי ברקוביץ: הפטור הוא לא בגלל נחמדות.

עמי ברקוביץ: הפטור הוא כי הרציונאל היה של אדם שלא נמצא פה ונעלם ואז אפשר.

עמי ברקוביץ: לגבי מי שיושב כאן, הרציונאל הזה לא מתקיים, עם כל הכבוד.

אורן פרסקי: מי ייתן ערובה שהוא ימשיך לשבת?

דוד רותם: יש לך ערובה שאתה ממשיך לשבת כאן?

אורן פרסקי: ערובות אין לי.

דוד רותם: תודה רבה, אז מה אתה רוצה.

עמי ברקוביץ: הוא יושב פה כבר 3 שנים.

פיני שחר: רק כדאי לוודא, סעיף 3(3) צריך למחוק את הסיפה ואת המילים "מקרה ביטוח".

פיני שחר: בנוסח שהצענו זה מחוק.

פיני שחר: אני רוצה שגם בנוסח של הוועדה זה מחוק.

אורן פרסקי: אצלי זה לא נמצא.

פיני שחר: זה כמו בערבות ובפיקדון שאנחנו אומרים ש-2 מיליון זה 2 מיליון, אז גם בביטוח צריך להיות 2 מיליון, 2 מיליון.

דוד רותם: אבל אם מימשתי חלק מהפיקדון, הוא יצטרך להשלים.

אברהם מיכאלי: אתה רוצה לאשר להם היום או שאתה רוצה לחכות.

דוד רותם: אני רוצה לאשר להם את זה.

דוד רותם: תן להם לעבוד.

דוד רותם: בבצ'יק המסכן רוצה לעבוד.

הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל צריך לנסח.

אלעזר שטרן: אנחנו נשב וננסח.

דוד רותם: למרות שתהיה לי בעיה לאשר משהו למשרד האוצר, אנחנו נאשר.

דוד רותם: זה בגלל שזה עמי.

אורן פרסקי: יש לנו המון אינטרסים פה.

אורן פרסקי: אנחנו בסך הכול משרתים ולוקחים אחריות, משמשים נאמנים ועושים את מלאכתנו, רק שכולם אוהבים שק חבטות.

דוד רותם: מי זה שק החבטות?

אורן פרסקי: לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: ברוך השם.

אורן פרסקי: לא אני קבעתי.

דוד רותם: לא אתה קבעת.

דוד רותם: אם אתה חושב שזה לא מגיע לכם, אני יכול להראות לכם שזה מגיע לכם ובצדק.

אורן פרסקי: אתה יודע את כמות ההתנדבות שיש בלשכת עורכי הדין?

אורן פרסקי: אנשים באים ונותנים מזמנם?

אורן פרסקי: בכל הוועדות, בכל המנגנונים?

אורן פרסקי: מישהו מוקיר להם על זה משהו?

אורן פרסקי: רק שק חבטות.

דוד רותם: לא, זה הלשכה, לא עורכי הדין.

דוד רותם: עורכי הדין הם לא שק חבטות.

דוד רותם: רבותיי, מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: אושר פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.